THE 


ELEMENTS 

OF 

ROUHANIAN 

A COMPLETE 

ROUMANIAN  GRAMMAR 

WITH  EXERCISES 


5T5 


New  York 

Published  by 

BIBLIOTECA  ROMÂNĂ 

•/  ‘W"  , 

1919 

THE 


ELEMENTS 

OF 

ROUHANI  AN 

A COMPLETE 

ROUMANIAN  GRAMMAR 

WITH  EXERCISES 

e. 


New  York 
Published  by 
BIBLIOTECA  ROMÂNĂ 
1919 


Copyright  by  P.  Axelrad 
New  York 
1919 


isJlr 


CONTENTS 


THE  ROUMANIAN  LANGUAGE  AND  ITS  ORTHOG 

RAPHY  

THE  ALPHABET  AND  PRONUNCIATION 

Division  into  Syllables 

Approximate  Pronunciation 

Exercise  1.  Selection  for  Reading ‘ 

THE  ARTICLE 

Exercise  2 

THE  NOUN 

The  Gender  of  Nouns 

Plural  of  Nouns 


Exercise  3 

Declension  of  Nouns 

Exercise  4 

The  'Improper'  and  Indefinite  Articles. 

Exercise  5 

THE  ADJECTIVE 

Feminine  of  Adjectives 

Comparison  of  Adjectives 

Exercise  6 

Exercise  7.  Selection  for  Reading  and 

Odaea  <lc  Locuit 

THE  PRONOUN 

Personal  Pronouns 

Exercise  8a 

Exercise  8b 

Possessive  Adjectives 

Possessive  Pronouns 

Exercise  9 

Demonstrative  Adjectives 

Demonstrative  Pronouns 


Review : 


■ i ( : ■ • ■'  > ţ 


J \M  i. 


.981  ■ ' 


7^% 


5 

.7 

9 

9 

10 

11 

13 

15 

15 

15 

22 

23 

31 

33 

34 

35 

35 

36 

37 

39 

41 

41 

42 

43 

44 

45 

46 

47 
47 


Exercise  10 48 

Relative  Pronouns 51 

Interrogative  Pronouns 51 

Exercise  11 52 

Indefinite  Adjectives  and  Pronouns 53 

Exercise  12 54 

THE  NUMERAL 55 

Cardinal  Numbers 55 

Ordinal  Numbers 56 

Fractional  Numbers 56 

Notes  on  the  Numerals 57 

Exercise  13.  Selection  for  Reading:  Musca....  60 

THE  VERB 62 

Auxiliary  Verbs;  Compound  Tenses 62 

Exercise  14 65 

Regular  Conjugation 66 

Remarks  on  the  Regular  Verbs 71 

Exercise  15 72 

Irregular  Verbs 79 

Conjugation  of  the  Auxiliary  Verbs 82 

Exercise  16 85 

Exercise  17.  Selection  for  Reading:  S’a  stins 

viata 86 

THE  ADVERB 87 

Comparison  of  Adverbs 88 

Adverbial  Idioms  and  Phrases 91 

Exercise  18 93 

THE  CONJUNCTION 95 

Exercise  19 97 

THE  PREPOSITION 98 

THE  INTERJECTION 100 

Exercise  20 102 

Exercise  21.  Literal  Translation 104 

Exercise  22.  Selections  for  Reading:  Leneşii 

Regelui  Matei 105 

Exercise  23.  A Fable.  Houl  şi  Viţelul 106 


PREFATORY  NOTE. 


A work  such  as  the  present  little  volume,  appearing  at 
this  particular  time,  needs  but  little  introduction.  The  want 
of  a brief  and  practical  exposition  of  the  ELEMENTS  OF 
ROUMANIAN  for  English-speaking  people  had  been  felt 
long  before  the  outbreak  of  the  European  War. 

While  the  present  grammar  makes  no  pretensions  to  orig- 
inality, its  aim  is  to  provide  a trustworthy  guide  for  those 
English-speaking  people  who  have  lately  evinced  an  inter- 
est in  the  languages  of  the  Balkan  nations. 

The  reader’s  attention  is  called  to  the  orthography  adop- 
ted by  the  Roumanian  Academy  (in  Xouile  repute  ortopru- 
fiee,  Bucharest,  1904),  which  is  the  standard  that  has  been 
followed  in  these  pages.  The  usefulness  of  the  volume 
has  been  greatly  increased  by  the  inclusion  of  a judiciously 
selected  vocabulary  and  several  literary  pieces. 


Digitized  by  the  Internet  Archive 
in  2017  with  funding  from 
Duke  University  Libraries 


- ' rp,  msti  . 


https://archive.org/details/elementsofrouman01axel 


THE  ROUMANIAN  LANGUAGE  AND 
ITS  ORTHOGRAPHY. 


Roumanian  is  spoken  in  the  kingdom  of  Roumania,  Tran- 
sylvania, Bukowina,  some  parts  of  Bessarabia,  and  by  some 
communities  in  the  Pindus  in  Macedonia.  It  is  one  of  the 
group  of  languages  which  remain  as  relics  of  the  great 
Empire  of  Rome.  It  is,  in  the  main,  derived  from  Latin, 
and  this,  the  principal  constituent  of  the  vocabulary,  has 
been  strengthened  in  the  literary  language  by  borrowings 
from  French.  Besides  the  Latin  element  there  are  many 
Slavonic  roots,  a fair  number  of  roots  found  also  in  Alban- 
ian, the  ultimate  source  of  w'hich  is  doubtful,  a number  of 
words  borowed  from  Turkish,  Modern  Greek  and  from 
Hungarian. 

The  first  task  that  confronted  the  Roumanian  Acad- 
emy at  its  establishment,  in  1866,  was  to  determine 
the  orthography  of  the  Roumanian  language.  This  caused 
in  its  first  three  years  of  activity  (1867-1869)  long  and 
very  excited  discussions  which  did  not  cease  with  the 
completion  of  a writing  system  in  September,  1869. 

When  Laurian  and  Maxim,  two  resolute  Latinists,  be- 
came conductors  of  the  young  institution,  both  the  Rou- 
manian orthography  and  the  language  were  more  and 
more  latinized.  The  literary  world,  writers  and  the  public 
did  not  follow  this  direction. 

The  Roumanian  Acadamy,  reconstituted  and  promoted 
to  the  rank  of  a national  institution  through  a law  in  1S79, 
having  retaken  the  debates  of  the  orthography,  aban- 
doned the  latinized  orthography  in  1881,  and  established 
a new  and  much  easier  one.  Instead  of  the  Latin  ety- 
mology, a restricted  Roumanian  etymology  was  adapted. 


6 


In  1895  the  orthography  underwent  a few  more  chan- 
ges, but  the  principles  remained  the  same. 

The  majority  of  the  public,  writers  and  teachers,  how- 
ever, were  not  pleased  with  this  system,  either,  and  de- 
manded a simpler  and  easier  orthography  based  on  pho- 
netic principles.  Following  this,  the  Roumanian  Academy 
in  1904  abandoned  etymological  principle  and  adopted 
the  phoneti'1  principle. 


THE  ALPHABET  AND  PRONUN- 
CIATION. 


In  writing  Roumanian  the  following  27  letters  are  used: 
Eight  for  vowels:  a,  e,  1,  o,  u,  ă,  â,  î. 

Only  in  proper  names  and  foreign  words  are  used  also 
jr,  b,  li,  etc.,  as  in  Stanley,  Romerbad,  Wurzburg. 

Nineteen  for  consonants:  b,  c,  d,  f,  g,  h,  j,  1,  ni,  n,  p,  r, 
S,  Ş,  t,  t,  V,  X,  z. 

Only  in  proper  names  and  foreign  words  are  used  k,  q,  ph, 
Ui,  w,  as  in  Kant,  Kalium,  Quintilian,  Aquitania,  Philips- 
burg.  Thonville,  White,  Wiesbaden,  Wagner. 

As  a general  rule  each  letter  represents  one  sound  only 
and  each  sound  is  written  by  its  respective  letter,  but 
in  practice  there  are  a few  exceptions: 

a)  â anil  i have  the  same  sound, 

b)  c and  g represent  two  different  sounds, 

c)  x represents  a group  of  two  sounds. 

Doubling  of  consonants  takes  place  only:  (1)  in  words 
containing  the  prefix  in-  followed  by  m or  n,  as  in  innotare, 
innaint-irc,  etc.;  and  (2)  where  there  is  need  of  distinction 
between  two  words,  as  cassff  (cash!  and  casă  (house), 
mass ă (mass)  and  masă  (table). 

Where  final  i,  u,  and  a are  stressed,  they  are  accented 
with  the  grave  accent  (')  as  in  vorbi,  (to  talk),  văsfi, 
(to  see),  and  lucrd,  (to  work),  i and  ii  appear  in  verbs 


8 


only,  â appears  in  verbs  and  occasionaly  in  nouns,  as  in 

iiKicisiri)  (pulley),  vana r A (canvas). 

'!  he  Tonic  Accent.  In  general,  Roumanian  words  are 
stressed  in  accordance  with  the  following  rules: 

(1)  On  the  last  syllable  in  words  ending  in  one  or  more 
consonants:  bolnav’,  mâhnit’,  pământ',  românesc’.  Here 
belong  all  the  gerunds  which  end  in  -and.  Many  words,, 
however,  ending  in  -at,  -ec  (or  ic),  -ed,  -es,  -et,  -ot,  are 
exceptions  to  this  rule,  as  stri’găt,  singura’ tec,  pu’trcd, 
tru’pcş,  su’nct,  chi’ot.  In  the  declension  of  the  noun  the 
same  vowel  retains  the  accent,  as  Român',  Roma’  nil  or. 

(2)  On  the  penultimate  of  words  ending  in  a vowel: 
ina’ mu,  părin'tc.  Exceptions  to  this  rule  are:  (a)  most 
words  ending  in  a diphthong  or  a triphthong  (c.  g.,  găl- 
buiu*’,  porniai’,  cured’,  gunoiu*’;  (b)  the  third  person  sin- 
gular of  the  imperfect  and  the  preterite  (c.  g.,  cercetă’, 
notări’),  and  the  infinitive  endings  -â,  -e&,  -i,  -i  (c.  g., 
aluneca’,  rreâ’,  dobândi’,  hotărî’,) ; (c)  the  words  deşi,  aşa, 
',cu,  aci,  etc.;  and  (d)  many  words  in  -a  of  Turkish  origin 
(c.  g.,  pară,  saca). 

(3)  On  any  syllable  but  the  last  of  words  borrowed  from 
••he  Slavic,  as  prive’lişte,  la’povită.  There  are  also  many 
words  of  Latin  origin  with  accent  on  the  antepenult,  as 
insc’ricu,  pa  să  re,  and  in  their  flexion  the  accent  may  be 
thrown  still  further  back:  bise’ Hector,  pă’ serilor. 

(Note  what  has  already  been  said  of  the  graphic  accent). 

The  Apostrophe  takes  the  place  of  the  vowels  in  nu,  mă, 
să,  and  intre,  when  these  words  come  before  a word  com- 
mencing with  a vowel,  as  n’arc,  m’aşteaptă,  s’. ar  dure,  in- 
tr’adcrăr. 


*)  Silent  u. 


9 


DIVISION  INTO  SYLLABLES. 

(1)  Monosyllables  are  never  divided. 

(2)  A vowel  (or  diphthong)  preceeding  another  vowel 
or  diphthong)  may  either  constitute  a separate  syllable, 
..r  form  together  a diphthong:  a-uzi,  ziu-a,  moa-ie. 

(3)  A consonant  between  two  vowels  is  joined  to  the 
vowel  following  it:  că-lare,  ini-)itt-nc. 

(4)  A group  of  two  consonants  situated  between  two 
vowels  is  split  into  two  parts,  except  when  the  second 
consonant  is  r or  1,  in  which  case  both  consonants  join 
the  following  syllable:  par-te,  but  pa-tru. 

(5)  When  a group  of  three  consonants  intervene  be- 
tween two  vowels,  the  first  consonant  is  joined  to  one 
vowel,  and  the  other  two  consonants  to  the  second  vowel: 
citx-cnt,  mftn-drit. 

(6)  Words  derived  from  simpler  words  are  divided  into 
the  parts  from  which  they  are  derived:  prescriere,  des- 
rutiă  cinat. 


APPROXIMATE  PRONUNCIATION. 


a like  a in  far. 

ă like  e in  her. 

;i  like  u in  cur. 

I)  like  b in  bell 

c is  hard  as  in  English; 
but 

c before  i and  e like  ch 
in  church. 

C before  h like  k in  king, 
d like  d in  Delaware, 
e like  e in  hen. 
f like  f in  federal, 
g before  i and  e like  g in 
gem. 


li  is  strong  like  h in  herb, 
i like  i in  machine 

i like  u in  cur. 

j like  s in  measure 

1 like  1 in  lemon, 

in  like  m in  member 

n like  n in  natural 

« like  o in  horse, 

ji  like  p in  pantry 

r like  r in  remedy, 

s like  s in  sex 

ş like  sh  in  shelf 

t like  t in  Teddy, 

ţ like  ts  in  hats 


10 


g before  h like  g in  get; 
but 

g before  other  letters  like 
g in  gate. 


u like  oo  in  wood, 

v like  v in  value. 

x like  cs  in  relics, 

z like  z in  maze 


EXERCISE  i. 


SELECTIONS  FOR  READING. 

In  the  following  two  selections  the  vowels  (or  diph- 
thongs) accented  are  printed  in  heavy  type. 

A.  Primăvara. 


A trecut  iarna  geroasă, 
('ampul  iată-i  înverzit. 
Rândunica  cca  voioasă 
La  noi  Iarăşi  a sosit. 


Turturelele  se  ’ngână, 

Mii  de  fluturi  vezi  zburând 

Si  pe  agera  albină 

Din  flori,  miere  adunând. 


Dintr’o  creangă  ’n  alta  zboarăCântă  cucu  ’n  dumbrâvioară 
Sturzul  galben,  aurit.  Te  copacul  înflorit. 

Salutare  primăvară,  Salutare  primăvară, 

Timp  frumos,  bine -ai  veniţi  Timp  frumos,  blne-ai  sosiţi 


B.  Cum  s’a  păcălit  măgarul. 

Un  măgar  area  odată  un  sac  cu  sare  în  spate.  Trecând 
cl  print r’un  rău,  îi  veni  gust  să  se  scalde,  să  se  răcorească ; 
se  lăsâ  deci  jos  în  apă  şi  într’aceea  se  topi  sarea.  Ridicându- 
se  din  apă,  măgarul  simţi  că  nu  mai  a re  în  spate  aşa  povară 
< a mai  înainte.  Aceasta-i  plăcu  măgarului  şi  gândi  în  sine ; 
aşk  am  să  fac  şi  de  altădată  cu  povara  ce  mi  se  va  încărca 
in  spate. 

Nu  trecu  mult  şi  pe  măgar  se  încărcâ  un  sac  mare  cu  lână. 
Ah\  ziss  măgarul  în  sine,  o să  mă  scap  eu  de  povara  asta, 
să  dau  numai  de  un  râu.  Râul  nu  fu  departe.  Măgarul 
intrâ  iu  apă,  bău  cât  hău  şi  sc  lăs&  jos,  gândind  că  o 


11 


fă-i  umble  ea  şi  cu  narea.  Dar  ce  să  vezi ! Gând  dă  să  se 
neoale,  nu  se  poate;  lâna  luase  apă  şi  se  făcuse  eu  mult  mai 
grea  ea  mai  înainte. 

Astfel  se  păcăli  măgarul.  De  atunci  zic  oamenii  că ■ măga- 
rul c prost. 

Note  to  the  Exercises.  The  student  should  study  the 
words  given  as  examples  In  the  body  of  the  grammar,  as 
they  will  not  be  repeated  in  the  exercises. 


THE  ARTICLE. 

The  definite  article  in  Roumanian  is  placed  at  the  end 
of  the  noun  or  adjective,  that  is,  it  is  used  as  a suffix.  It 
has  the  following  forms: 

-1  in  the  singular  for  masculine  and  neuter  nouns  ending 
in  u:  socru  (father-in-law)  socrul  (the  father-in-law), 
fiu  (son)  fiul  (the  son),  teatru  (theater)  teatrul  (the 
theater. 

-(n)l  in  the  singular  for  masculine  and  neuter  nouns  en- 
ding in  a consonant:  om  (man)  omul  (the  man),  foe 
(fire)  focul  (the  fire).  The  vowel  u belonged  originally 
to  the  noun  and  now  appears  when  the  definite  article  is 
used. 

-a  for  feminine  (and  some  masculine)  nouns.  When  the 
noun  ends  in  -ă  this  ending  becomes  -a:  mamă  (mother) 
mama  (the  mother),  tată  (father)  tata  (the  father). 
When  the  noun  ends  in  accented  -a,  -ua  is  added  as  the 
definite  article:  stea  (star)  steaua  (the  star),  curcă 
(strao)  cureaua  (the  strap).  Feminine  nouns  ending  in 
-e  receive  the  definite  article  by  the  addition  of  -a:  carne 
(meat)  carnea  (the  meat),  luntre  (canoe)  luntrea  (the 
canoe).  Nouns  ending  in  -ie  change  the  c into  a:  cutie 
(box)  cutia  (the  box),  unghie  (finger  nail)  unghia  (the 
finger  nail). 


12 


-le  in  the  singular  for  masculine  nouns  ending  in  -e,  and 
for  feminine  and  neuter  nouns  in  the  plural:  frate  (bro- 
ther) fratele  (the  brother),  peşte  (fish)  peştele  (the  fish), 
mame  (mothers)  mamele  (the  mothers),  surori  (sisters) 
surorile  (the  sisters) , pahare  (drinking-glasses)  paharele 
(the  drinking-glasses),  venituri  (income)  veniturile 
(the  incomes). 

-i  in  the  plural  for  all  masculine  nouns:  taţi  (fathers) 
taţii  (the  fathers),  fraţi  (brothers)  fraţii  (brothers), 
copii  (children)  copiii  (the  children). 

A common  noun  in  Roumanian  receives  the  suffixed 
-definite  article  in  the  following  cases: 

(a)  When  the  noun  to  be  defined  by  its  use  is  not  pre- 
ceded by  a preposition  or  a modifier:  copilul  (the  child), 
fata  (the  girl).. 

(b)  When  a noun  is  followed  by  a possessive  or  demon- 
strative adjective:  fiul  meu  (my  son),  casa  ta  (your 
house);  cartea  aceasta  (this  book),  strada  aceea  (that 
street). 

(c)  When  a noun  is  used  in  apposition. 

(d)  When  a noun  serves  as  a title  of  respect. 

Proper  names  of  women  and  cities  or  towns  are 
also  used  with  the  definite  article:  Maria  (Mary),  Ecate- 
rina  (Catherine);  Viena  (Vienna),  laşul  (Jassy),  as  well 
as  names  of  countries,  of  continents,  and  of  rivers. 

The  vocative  case  always  takes  the  definite  article, 
with  the  exception  of  nouns  ending  in  -e.  On  the  other 
hand,  common  nouns  in  Roumanian  never  receive  the  defi- 
nite article  when  preceded  by  a demonstrative  or  interrog- 
ative adjective,  nor  when  they  are  preceded  by  a preposi- 
tion, without  being  folowed  by  any  modifiers:  pc  masă 


13 


(on  the  table),  in  grădină  (in  the  garden),  ningă  fereastră 
(by  the  window),  după  casă  (behind  the  house). 

Beside  the  definite  article  used  as  a suffix,  the  Rouman- 
ian language  possesses  a definite  article  called  “improper”, 
which  is  used  before  adjectives  and  ordinal  numerals  and 
is  more  emphatic  than  the  other.  This  “improper”  article, 
which  is  but  the  abbreviation  of  the  Roumanian  demonstra- 
tive adjective  acel,  acea,  acei,  acele , has  the  following 
forms: 


cel  (masc.  sing.),  cea  (fern,  sing.), 
ăl  „ „ a „ „ 

cei  (masc.  plur.),  celc  (fem.  plur.), 
ăi  „ „ ale  „ „ 


Examples : 

Stefan  cel  Mare,  Stephen  the  Great; 

din  urmă,  the  last  one; 

Maria  ecu  cocoşată,  Mary  the  hunch-backed; 
■eer  dMntdiu,  tfte-flrst  one»-; 
al  doilea,  the  second; 


(For  the  declension  of  articles  see  the  section  on  the 
declension  of  nouns). 


EXERCISE  2. 

THE  ARTICLE. 

This  exercise  is  also  intended  to  serve  as  a short  vocab- 
ulary of  Roumanian  nouns  in  common  use.  The  meaning 
cf  these  words  appear  in  the  second  half  of  the  exercise 
and  should  be  memorized. 


14 


I.  Add  the  definite  article  to  the  following  nouns: 

(a)  bărbat  (m.),  rege  (m.),  fiică  (f.),  bunic  (m.),  nepot 
(m.),  cumnat  (m.),  femc(i)e  (f.),  unchiu  (in.),  mătuşă  (f.) ; 

(b)  leu  (in.),  cal  (m.),  câ(i)nc  (m.),  pisică  (f.),  vită  (f.), 
vacă  (f),  boil  (m .),  lup  (m.)  vulpe  (f.)  mâţă  (f . ) ; 

(c)  primăvară  (f),  rară  (f. ) , toamnă  ({.),  iarnă  (f.), 
lună  (f.),  săptămână  ( f . ) , vreme  (f.),  noapte  (f.),  ploaie 
(f.),  frig  (n.) ; 

(d)  apă  (f.),  mare  (f.),  lac  (n.),  val  (n.),  râu  (n.) ; 
munte  (m.),  ţară  (f.),  deal  (n.),  stâncă  (f.),  vale  (f.); 

(e)  cap  (n.),  păr  (n.),  faţă  (f.),  o chiu  (m.),  picior  (n.), 
mână  ( f. ) , nas  (n.),  pură  (f. ) , ureche  (f. ) , spate  (n.); 

(f)  clăii  ire  (f. ) , casă  (f.),  acoperiş  (n.),  etaj  (n.),  pivniţă 
( f . ) , uşă  (f.),  poartă  (f.),  locuinţă  (f.),  cămară  (f.), 
odaie  (f.). 

II.  The  student  may  now  render  the  following  words  in 
Roumanian,  giving  the  forms  both  with  and  without  the 
definite  article,  without  consulting  the  above  list: 

husband,  king,  daughter,  relative,  grandfather,  neph- 
ew, brother-in-law,  woman,  uncle,  aunt; 

lion,  horse,  dog,  cat,  beast,  cow,  ox,  wolf,  fox,  cat; 
springtime,  summer,  autumn,  winter,  month,  week, 
weather,  night,  rain,  cold; 

water,  sea,  lake,  wave,  river;  mountain,  country,  hill, 
cliff,  valley; 

head,  hair,  face,  eye,  leg,  hand,  nose,  mouth,  ear,  back; 
building,  house,  roof,  floor  (story),  cellar,  door,  gate, 
dwelling,  chamber,  room. 

III.  Give  the  Roumanian  for  the  above  words,  using  the 
indefinite  article. 


THE  NOUN. 

THE  GENDER  OF  NOUNS. 


There  are  three  genders  in  the  Roumanian  language,  vi?„ 
the  masculine,  the  feminine,  and  the  neuter  (masculine 
in  the  singular  and  feminine  in  the  plural). 

Masculine  are  the  names,  ending  in  a consonant  or  -u, 
of  individuals  of  the  male  sex,  of  peoples,  mountains,  the 
months,  the  winds,  trees,  and  the  letters  of  the  alphabet. 

Feminine  are  nouns  ending  in  -a,  -ea,  -ă,  and  -i,  with  the 
exception  of  the  folllowing  which  are  masculine:  popă 
(priest),  tată  (father),  vodă  (prince),  apă  (commander), 
vlădică  (bishop),  papă  (pope). 

Nouns  ending  in  a consonant  or  -u,  which  indicate  an 
inanimate  ooject,  are  neuter 

Nouns  ending  in-e  may  be  either  masculine,  feminine,  or 
neuter.  The  dictionary  must  be  consulted  to  ascertain 
their  gender. 


PLURAL  OF  NOUNS. 

The  plural  of  Roumanian  nouns  depends  on  the  gender 
and  the  dec.ension. 

There  are  three  declension  in  the  language.  Masculine 
and  feminine  nouns  ending  in  -ă,  -a,  -es'i,  -hi  belong  to  the 
first  declension;  masculine  and  neuter  nouns  with  the  ter- 
mination -u  are  of  the  second  declension;  and  nouns  en- 
ding in  -e  belong  to  the  third  declension. 

The  terminations  in  the  plural  are  as  follows: 

-i  for  all  masculine  and  some  feminine  nouns: 

domn  (gentleman,  sir)  — domni  (gentlemen,  sirs) 
nucă  (nut)  — unci  (nuts); 

-e  for  a large  number  of  feminine  nouns  and  some  neuter 
nouns: 


16 


casă  (house)  — casc  (houses) 
deget  (finger)  — degete  (fingers); 

-le  for  feminine  nouns  >vith  the  accented  endings  -â, 
-eâ,  liar 

basma  (kerchief)  — basmale  (kerchiefs) 
stea  (star)  — stele  (stars) 
nuia  irod)  — nuiele  (rods); 

-uri  for  many  neuter  nouns  and  some  feminine: 

foe  (fire)  — focuri  (fires) 

iarbă  (grass,  herb)  — ierburi  (grass,  herbs). 

The  formation  of  the  Roumanian  plural,  beside  the  above 
changes  in  endings,  involves  also  the  modification  of  the 
root  itself,  according  to  the  following  rules: 

(a)  Nouns  ending  in  the  singular  in  -da,  -ta,  -te  change 
the  d to  z and  the  t into  ţ,  before  the  plural  ending  -i: 

r odă  (prince)  — rozi  (princes) 
tată  (father)  — tali  (father*) 
frate  (brother)  • — fraţi  (brothers). 

(b)  Feminine  nouns  having  an  a in  their  roots  before 
the  ending  -a  or  -e  in  the  singular,  change  the  a into  ă 
when  the  plural  ending  is  -i  or  -uri: 

rană  (wound)  — răni  (wounds) 

carte  (book)  — cărţi  (books) 

marfă  (merchandise)  — mărfuri  (merchandise). 

The  same  change  takes  place  in  the  genitive  and  dative 
cases  before  the  endings  -i,  -ilor: 

cărţii  (of  the  book) 
rănilo r (of  the  wounds). 


17 


(c)  Many  feminine  nouns  having  an  a before  the  ending 
-â  in  the  singular,  change  the  a into  e,  when  the  plural 
ends  in  -e: 

bandă  (band)  — bcndc  (bands)  (Also,  benzi) 

barză  (stork)  ■ — berze  (storks) 

fată  (girl)  — fete  (girls) 

faţă  (face)  — feţe  (faces) 

masă  (table)  — mese  (tables) 

nevastă i (wife)  — neveste  (wives) 

pană  (feather)  — pene  (feathers) 

pară  (pear)  — perc  (pears) 

pată  (stain)  — pete  (stains) 

rară  (cousin)  — vere  (cousins) 

varză  (cabbage)  — verze  cabbages) 

vatră  (hearth)  — vetre  (hearths). 

Some  feminine  nouns  ending  in  -a  have  an  -i  in  the 
plural: 

dovadă  (proof)  — dovezi  (proofs) 
grămadă  (heap)  — grămezi  (heaps) 
obadă  (felly)  — obezi  (fellies) 
potnadă  (pomade)  — pomezi  (pomades) 
eorată  (trough)  — corefi  (troughs) 
rară  (summer)  — veri  (summers) 
rargă  (rod)  — vergi  (rods). 

(d)  Nouns  having  an  ă in  their  roots  change  it  into  e, 
when  the  plural  ends  in  either  -e  or  -i: 

cumpănă  (balance)  — cumpcne  (balances) 
păr  (hair)  — peri  (hairs) 
măr  (apple)  — mere  (apples) 
făt  (youth,  lad)  — feţi  (youths,  lads). 

(e)  Nouns  whose  roots  contain  ea  or  ia  preceding  the 
termination  of  the  singular,  change  that  diphtong  into  c, 
when  the  plural  has  the  ending  -i  or  -e: 


18 


treabă  (affair,  job)  — trebi,  treburi  (affairs,  jobs) 

cetăţean  (citizen)  — cetăţeni  (citizens) 

neant ă (satchel)  — genie  (satchels) 

geană  (eye-lash)  — gene  (eye-lashes) 

iarbă  (herb,  grass)  - ierburi  (herbs,  grass). 

(f)  Nouns  whose  root  contains  oa  before  the  ending  -& 
in  the  singular,  change  that  diphtong  into  o,  when  the 
plural  ends  in  -1: 

poartă  (gate)  — porţi  (gates) 

groapă  (pit)  — gropi  (pits) 

moară  (mill)  — mori  (mills) 

roată  (wheel)  — roţi  (wheels)  (Also,  roate) 

■şcoală  (school)  — şcoli  (schools)  (Also,  şcoalc). 

(g)  Nouns  with  an  â (=  î)  followed  by  n,  change  the  â 
into  i,  when  the  plural  takes  the  ending  -e  or  -i: 

vână  (vein)  — vine  (veins) 
tânăr  (youth)  — tineri  (youths) 
sfânt  (saint)  — sfinţi  (saints). 

But 

Roman  (Roumanian)  becomes  Români  (Rouman- 
ians) 

Româncă  (Roumanian  woman)  becomes  Românce 
(Roumanian  women) 

pânză  (linen,  canvas)  becomes  pânze  (linen). 

(h)  Most  masculine  nouns  ending  in  -I,  drop  the  1 before 
taking  ihe  plural  ending  -i: 

cai  (horse)  — cai  (horses) 
copil  (child)  — copii  (children) 
căţel  (puppy)  — căţei  (puppies). 

(i)  Nouns  ending  in  -z  in  the  singular,  change  the  z to  j 
before  taking  the  termination  -1  in  the  plural: 

wteaz  (brave)  — viteji  (braves) 


19 


l'ranctz  (Frenchman)  — Franceji  (Frenchmen). 

(j)  Nouns  ending  in  -s  in  the  singular,  change  the  s into 
ţt  before  the  ending  -1  of  the  plural: 

urn  (bear)  — urvvi  (bears) 
ms  (lynx)  — răfi  (lynxes) 

ik)  Nouns  ending  in  -d  in  the  singular,  change  the  d 
into  7.  before  taking  the  ending  -1  of  the  plural: 

ied  (kid)  — iezi  (kids, 

dud  (mulberry-tree)  ---  duzi  (mulberry-trees). 

The  following  rules  for  the  formation  of  the  plural  refer 
to  the  gender  of  nouns: 

Masculine  nouns  ending  in  -ft  (I  declension)  form  the 
plural  by  changing  the  -ft  into  -1: 

popă  (priest)  — popi  (priests) 
tată  (lather)  — taţi  (fathers) 
vodă  -prince)  — rozi  (princes). 

Nouns  of  the  masculine  gender  ending  in  sounded  -u  (II 
declension)  form  the  plural  by  changing  the  -u  into  -1: 

socru  (father-in-law)  — socri  (fathers-in-law) 
camdtru  (god-father)  — cumetri  (god-fathers) 
jugas'ru  (maple)  — jugaştri  (maples) 

Masculine  nouns  ending  in  -lu  (II  declension)  have  the 
plural  in  -1: 

pui(u)  (chicken  pullet)  — put  (chickens  pullets) 
tci(u)  (linden)  — tei  (lindens) 
ardei(u)  (pepper)  — ardei  (peppers). 

Masculine  nouns  ending  in  -e  (II  declension)  form  the 
plural  by  changing  the  -e  into  -i: 

frate  (brother)  — fraţi  (brothers) 


părete  (wall)  — păreţi  (walls) 
iepure  (hare)  — iepuri  (hares) 

Masculine  nouns  ending  in  a consonant  (II  declension) 
form  the  plural  by  the  addition  of  -i: 

eumnnt  (brother-in-law)  — cumnaţi  (brothers-in 
law) 

nepot  (nephew)  — nepoţi  (nephews) 
general  (general)  - — generali  (generals) 
păun  (peacock)  — păuni  (peacocks). 

The  plural  of  oni  (man)  is,  however,  oameni. 

Feminine  nouns  ending  in  -fi  form  the  plural  by  changing 
the  -ă  into  either  -e  or  -i,  but  there  are  no  precise  rules  as 
to  which  of  the  latter  endings  may  be  applied  in  any  par- 
ticular case: 

casă  (house)  — case  (houses) 
vacă  (cow)  — raci  (cows). 

The  following  nouns  form  the  plural  by  changing  the 
ending  -ă  into  -uri: 

alamă  (brass)  alămuri  (brass  ware) 

aramă  (copper)  — arămuri  (copper  ware) 

făină  (flour)  — făinuri  (flours) 

iarbă  (herb,  grass)  — ierburi  (herbs,  grasses) 

leafă,  (salary)  — lefuri  (salaries)  (Also,  lefi) 

lână  (wool)  — lânuri  (wools) 

marfă  (merchandise)  — mărfuri  (merchandise) 

mătasă  (silk)  — mătăsuri  (silks) 

verdeaţă  (verdure,  legume)  — verdeţuri  (legumes). 
The  following  nouns  form  the  plural  irregularly: 
zi  (day)  — zile  (days) 

noră  (daughter-in-law)  — nurori  (daughters-in-law) 
soră  (sister)  — surori  (sisters). 


21 


Neuter  nouns  ending  in  -u  or  in  a consonant  form  the 
plural  by  changing  the  -u  into  -e  or  -uri: 

căpăstru  (halter)  - — căpestrc  (halters) 
lucru  (work,  thing)  — lucruri  (things) 
fruct  (fruit)  — fructe  (fruits) 
corp  (body)  — corpuri  (bodies). 

Neuter  nouns  ending  in  -iu  form  the  plural  by  changing 
the  singular  ending  into  -ii: 

studiu  (study)  — studii  (studies) 
consiliu  (council)  — consilii  (councils). 

The  following  four  neuter  nouns,  the  only  four  ending 
in  -e,  are  invariable  in  the  plural: 

nume  (name,  names) 
codice  (code,  codes) 
indice  (index;  indexes,  indices) 
apendice  (appendix,  appendices). 

The  following  neuter  nouns  have  an  irregular  plural: 

cap  (head)  — capete  (heads) 

on  (egg)  — ouă  (eggs) 

run  (evil)  — rele  (evils,  evil  doings). 

The  following  nouns  have  two  plurals: 


argint  (silver) 

astru  (star) 

bob  (grain,  berry,  bean) 

cap  (chief,  head) 

clopoţel  (small  bell) 

colt  (corner) 

câmp  (field) 

drob  (chunk  of  salt) 

floe  (animals’  hair) 

genunchiu  (knee) 

muc  (candle-wick) 


* arginţi,  argintari 
aştri,  astre 

* bobi,  boabe 

* capi,  capete 

* clopoţei,  clopoţele 

* colţi,  colţuri 
cumpi,  câmpuri 
drobi,  droburi 

* floci,  floace 
genuncli i,  genunche 

* muci,  mucuri 


22 


ochiţi  (eye) 

7 lopuşoi  (maize) 
nine  (fence) 
veac  (age,  century) 
iarbă  (grass) 
treabă  (affair) 
vreme  (time) 
ceartă  (quarrel) 
gate  cavă  (quarrel) 


* ochi,  ochiuri 

* popuşoi,  popuşoaie 
uluci,  uluce 

* veci,  veacuri 
ierbi,  ierburi 
trebi,  treburi 
vremi,  vremuri 
certe,  certuri 
gâlcevi,  guleevuri,  etc. 


The  plurals  preceded  by  an  asterisk  differ  in  meaning 
from  one  another.  For  these  the  dictionary  must  be  con- 
sulted. 


EXERCISE  3, 

THE  NOUN. 

I.  Give  the  plural  of  the  nouns  given  as  examples  in  the 
section  on  the  “Plural  of  Nouns”,  using  the  definite  article. 


II.  Give  the  plural  forms 

cărămidă  (£.),  brick 
părinte  (m.),  parent 
preot  (m.),  priest 
liană  (f.),  feather 
raţă  (f.) , duck 
(jură  (f. ) , mouth 
limbă  (f.),  tongue,  language 
sare  (f.) , salt 
carne  (f. ) , meat,  flesh 
iăr  (m.),  cousin  (m.) 
moarte  (f.),  death 
miel  (m.),  lamb 
pas  (m.),  step 
( f. ) , day 

şarpe  (m.),  snake 


of  the  following  words: 

buză  (f.) , lip 

ceafă  (f.),  fog 

piatră  (f.),  stone 

miesuneu  (f . ) , violet  (flower) 

ft  oare  (f.) , flower 

palat  (n.),  palace 

seară  (f.) , evening 

greş  (e)  aid  (f.),  mistake 

sărbătoare  (f. ) , holiday 

ploac  (f. ) , rain 

vestmânt  (n.),  garment 

Englez  (m.),  Englishman 

prost  (m.),  stupid  person 

nume  (n.),  name 

Neamţ  (m.),  German  (noun) 


23 


III.  Translate  into  Roumanian,  giving  the  forms  both 
with  and  without  the  definite  article,  in  the  singular  and 
the  plural,  of  the  following: 


nut 

girl 

woman 

gentleman 

stain 

gate 

grass 

hearth 

school 

father 

proof 

vein 

book 

lad 

kid 

fire 

affair 

Frenchman 

finger 

dwelling 

puppy 

cliff 

ear 

child 

DECLENSION  OF  NOUNS. 

In  Roumanian  nouns  are  declined  with  or  without  the 
definite  article.  There  are  three  declensions:  The  first 
declension  includes  feminine  and  masculine  nouns  ending 
in  -ă,  -â,  -eâ;  the  second  declension  includes  masculine 
and  neuter  nouns  ending  in  -h  or  some  consonant;  and  the 
third  includes  nouns  of  all  three  genders  wth  the  termina- 
tion -e. 

First  Declension. 

(With  the  indefinite  article). 


A 


N.  & A. 

o mamă 

a mother 

G. 

a unei  mame 

a mother’s 

D. 

unei  mame 

to  a mother 

o mamă\ 

0,  mother! 

N.  & A. 

unele  mame 

some  mothers 

G. 

a unor  mame 

some  mothers’ 

D. 

unor  mame 

to  some  mothers 

V. 

mame ! — - 

O,  mothers! 

24 


B 


N.  & A. 
G. 

D. 

un  tată 
a unui  tată 
unui  tată 

a father 

a father’s 

to  a father 



-&-ta4ă\- 

0,  father! 

N.  & A. 

unii  taţi 

some  fathers 

G. 

a unor  taţi 

some  fathers’ 

D. 

unor  taţi 

to  some  fathers 

V. 

taţii 

0,  fathers! 

1 

c 

N.  & A. 

o basma 

a kerchief 

G. 

a 'unei  basmale _ 

of  a kerchief 

D. 

unei  basmale 

to  a kerchief 

N.  & A. 

unele  basmale 

some  kerchiefs 

G. 

a unor  basmale 

of  some  kerchiefs 

D. 

unor  basmale 

to  some  kerchiefs 

D 

N.  & A. 

o stea 

a star 

G. 

a unei  stele 

of  a star 

D. 

unei  stele 

to  a star 

-Q-Jrt-ea4. — 

0,  star  ! , 

N.  & A. 

unele  stele 

some  stars 

G. 

a unor  stele 

of  some  stars 

D. 

unor  stele 

to  some  stars 

v.-- 

stelei 

0 stars! 

Second  Declension. 

«With  the  indefinite  article). 


A 


N.  & A.  un  socru 


a father-in-law 


25 


G. 

a unui  socru 

a father-in-law’s 

D. 

unui  socru 

to  a father-in-law 

Y 

N.  & A. 

unii  socri 

some  fathers-in-law 

G. 

a unor  socri 

of  some  fathers-in-law 

D. 

unor  socri 

to  some  fathers-in-law 

V- 

— soerti- 

0,  fathers-in-law! 

B 

N.  & A. 

un  puiyu) 

a yoeng  (ot  an  animal) 

G. 

unui  pui(u ) 

a young’s 

D 

a unui  pui(u) 

to  a young 

-*T. 

pvi  ( u >4-  ~ 

O.  y ating!- 

N.  & A. 

unii  pui 

some  young  ones 

G. 

a unor  pui 

some  young  ones’ 

D. 

_.xz 

unor  pui 

to  some  young  ones 

C 

N.  & A. 

un  băiat 

a boy 

G. 

a unui  băiat, 

a boy’s 

D. 

unui  băiăt' 

to  a hoy 

N.  & A. 

unii  băieţi 

uoy : ' 

some  boys 

G. 

a unor  băieţi 

some  boys’ 

D. 

Y 

unor  băieţi 

to  some  boys 

D 

N . A 

un  cântec 

a song 

G. 

a unui  cântec 

of  a song 

D. 

unui  cântece 

to  a song 

.V*-- 

o cântec ! 

0,  song! 

26 


N. 

& A. 

uncle  cântece 

some  songs 

G 

a unor  cântece 

of  some  songs 

D. 

unor  cântece 

to  some  songs 

E 

N. 

& A. 

un  foc 

a fire 

G 

a unui  foc 

of  a fire 

tj. 

unui  foc 

to  a fire 

-V-, — 

-f-OOf- 

fire! 

N 

& A. 

unele  focuri 

some  fires 

G 

a unor  focuri 

of  some  fires 

D. 

unor  focuri 

to  some  fires 

V. 

focuri] 

fires ! 

Third  Declension. 

(With  the  indefinite  article). 

A 

N 

fe  A 

un  frate 

a brother 

G. 

a unui  frate 

a brother's 

D. 

unui  frate 

to  a brother 

frate ! 

brother! 

N. 

& A. 

unii  fraţi 

some  brothers 

G. 

a unor  fraţi 

some  brothers’ 

D 

unor  fraţi 

to  some  brothers 

\ . 

fraţi ! 

brothers ! 

B 

N. 

& A. 

o lege 

a law 

G. 

a unei  legi 

of  a law 

D. 

unei  legi 

to  a law 

y. 

lege ! 

0,  law! 

N.  & A.  uncle  legi 

G.  a unor  legi 

D.  unor  legi 

V.  legii-  ■ 


some  laws 
of  some  laws 
to  some  laws 
O.  laws! 


C 


N.  & A.  un  nume 

a name 

G.  a unui  nume 

of  a name 

D.  unui  nume  to  a name 


V.  numaL - 0,  name ! 


N.  & A. 

uncle  nume 

some  names 

G. 

a linelor  nume 

of  some  names 

D. 

unelor  nume 

to  some  names 

-Vr— 

nu  mei 

O,  names! 

First  Declension. 

(With  the  definite  article). 


A 


N.  & A. 

mama 

the  mother 

G. 

a mamei 

the  mother’s 

D. 

mamei 

to  the  mother 

V. 

mamal 

mother! 

N.  & A. 

mamele 

the  mothers 

G. 

a mamelor 

the  mothers’ 

D. 

mamelor 

to  the  mothers 

V. 

mamelor ! 

0,  mothers! 

B 

N.  & A. 

tata 

the  father 

G. 

a tatălui 

the  father’s 

D. 

tatălui 

to  the  father 

V. 

fatal 

father! 

2S 


N. 

& A. 

talii 

the  fathers 

G. 

a taţilor 

the  fathers’ 

D. 

laţilor 

to  the  fathers 

V. 

taţilor}. 

0,  fathers! 

C 

N. 

& A. 

l>oi)  a 

the  priest 

G. 

a popei 

the  priest’s 

D. 

popei 

to  the  priest 

V. 

popa'. 

priest! 

N. 

& A. 

popii 

the  priests 

G. 

a popilor 

the  priests’ 

D. 

popilor 

to  the  priests 

V. 

popi'. 

priests ! 

D 

N. 

& A. 

basmaua 

the  kerchief 

G. 

a basmalei 

of  the  kerchief 

D. 

basmalei 

to  the  kerchief 

N. 

& A. 

basmalele 

the  kerchiefs 

G. 

a basmalelor 

of  the  kerchiefs 

D. 

basmalelor 

to  the  kerchiefs 

V. 

basmalelor ? 

0,  kerchiefs! 

E 

N. 

& A. 

steaua 

the  star 

G. 

a stele. 

of  the  star 

D 

stelei 

to  the  star 

N. 

& A. 

stelele 

the  stars 

G. 

a stelelor 

of  the  stars 

D. 

stelelor 

to  the  stars 

V. 

stelelor'. 

0,  stars! 

Second  Declension. 

(With  the  definite  article). 


29 


A 


N.  & A. 

socrul 

the  father-in-law 

G. 

a socrului 

the  father-in-law’s 

D. 

socrului 

to  the  father-in-law 

V. 

soc rulcl 

father-in-law! 

N.  & A. 

socrii 

the  fathers-in-law 

G. 

a socriloi 

of  the  fathers-in-law 

D. 

socrilor 

to  the  fathers-in-law 

V. 

socrilor! 

fathers-in-law! 

B 

N.  & A. 

puiul 

the  young  one  (of  animals) 

G. 

a puiului 

the  young  one’s 

D. 

puiului 

to  the  young  one 

V. 

puiule ! 

0.  young  one! 

N.  & A. 

puii 

the  young  ones 

G. 

a pui lo 

the  young  ones' 

D. 

puilor 

to  the  young  ones 

V. 

puilor'. 

0,  young  one! 

C 

N.  & A.  _ 

băiatul 

the  boy 

G. 

a băiatului 

the  boy’s 

D. 

băiatului 

to  the  boy 

V. 

băiete'. 

boy! 

N.  & A. 

băieţii 

the  boys 

G. 

a băieţilor 

the  boys’ 

D. 

băieţilor 

to  the  boys 

V. 

băieţilor'. 

boys! 

30 


D 


N.  & A. 

cântecul 

the  song 

G. 

a cântecul u 

of  the  song 

D. 

cântecului 

to  the  song 

V. 

cuntecule ! 

0,  song! 

N.  & A. 

cântecele 

the  songs 

G. 

a cântecelor 

jf  the  songs 

D. 

cântecelor 

to  the  songs 

V. 

cântecelor ! 

0,  songs! 

E 

N.  & A. 

locul 

the  fire 

G. 

a focului 

of  the  fire 

D. 

focului 

to  the  fire 

V. 

foculel 

0 fire! 

N.  & A. 

focurile 

the  fires 

G. 

a focurilor 

of  the  fires 

D. 

focurilor 

to  the  fires 

*7 

focurilor ! 

0,  fires! 

Third  Declension. 

(With  the  definite  article). 

A 

N.  & A. 

fratele 

the  brother 

G. 

a fratelui 

the  bother’s 

D. 

fratelui 

to  the  brother 

V. 

f rat  el 

brother! 

N.  & A. 

fraţii 

the  brothers 

G. 

a fraţilor 

the  brothers’ 

D. 

fraţilor 

to  the  brothers 

V. 

fraţilor ! 

brothers! 

31 


B 


N. 

& A. 

Icgca 

the  law 

G. 

a legci 

of  the  law 

D. 

legci 

to  the  law 

V. 

legci 

0 law! 

N. 

& A. 

legile 

the  laws 

G. 

a legilor 

of  the  laws 

D. 

legilor 

to  the  laws 

V. 

legilor ! 

0,  laws! 

C 

N. 

& A. 

numele 

the  name 

G. 

a numelui 

of  the  name 

D. 

numelui 

to  the  name 

V. 

n urnei 

0,  name! 

N. 

& A. 

numele 

the  names 

G. 

a numelor 

of  the  names 

D. 

numelor 

to  the  names 

V. 

numelor ! 

0,  names! 

EXERCISE  4. 

DECLENSION  OF  THE  NOUN. 


cu  sunt  (sunt),  I am 
tu  eşti,  you  are 
cl  este,  cl  c,  he  is,  it  is 
ea  este,  ea  c,  she  is,  it  is 


noi  săntem  (suntem),  we  are 
roi  sunteţi,  you  are 
ei  sunt,  they  are  (masc.) 
elc  sunt,  they  are  (fem.) 


mie  (fem.,  mică),  small 
marc,  large,  big 
boo  at  (fem.,  bogată),  rich 
urât  (fem.,  urată),  ugly 
sărac  (fem.,  săracă),  poor 


32 


frumos  (fem.,  frumoasă),  pretty,  beautiful 
leneş  (fem.,  leneşă),  lazy 
sau,  or 

rău  (fem.,  rea),  bad 
pe,  on 

silitor  (fem.,  silitoare),  industrious 

foarte,  very 

Ion,  loan,  John 

mai,  also 

Carol,  Charles 

Maria,  Mary 

'şi,  and 

a cv.il, whose? 
citii,  to  whom? 


eu  am,  I have 
iu  ai,  you  have 
el  are,  he  has,  it  has 
ca  arc,  she  has,  it  has 


noi  aeon,  we  have 
roi  aveţi,  you  have 
ei  au,  they  have  (masc.) 
clc  au,  they  have  (fem.) 


I.  Carol  este  un  băiat  leneş . Ea  este  săracă.  Un  copil 
inimos.  .1  cui  e cartea 1 Cartea  c a lui  loan, 
loan  este  un  bărbat  bogat.  Vaca  este  o vită  folositoare 
• useful).  Am  dat  (I  gave)  copilului  o carte  frumoasă. 
Unele  (some)  femei  sânt  foarte  silitoare  (fem.  pi.).  A cui 
este  caftea  frumoasă  de  pe  (on)  masul  Ea  este  a unui 
băiat.  Tu  ai  o casă  foarte  frumoasă.  Maria  este  o fată 
urâtă.  Cui  ai  dat  (did  you  give)  căţelul  meu  (my)  ? L-am 
dat  (I  gave  it)  fratelui  Carol. 

Casa  in  care  (in  which)  locuesc  (live)  părinţii  şi  copii 
lor  (their)  se  numeşte  (is  called)  casa  părintească.  Tata 
este  capul  familiei.  In  unele  (in  some)  familii  mai  e 
şi  un  bunic,  sau  un  unchiu,  sau  o mătuşă,  sau  alte  (other) 
rude. 

II.  The  horse  is  a handsome  animal.  This  lamb  is  John’s. 
You  are  a very  rich  man;  Charles  is  very  poor.  Mary  is 
a lazy  girl.  She  is  not  pretty.  Whose  is  this  book?  It 


33 


is  my  uncle's  ( a unchiului  men).  On  the  table  are  Mary’s 
books.  She  is  singing  (cântă)  a beautiful  song.  Whom  is 
she  singing  (cui  cântă  ca)  it  to?  Water  is  found  (e)  in 
lakes,  valleys,  and  in  rivers.  Many  (multe)  animals  live 
in  water  (trăiesc  in  uită). 

III.  Translate  into  Roumanian: 


a boy’s  book 
the  child’s  parents 
to  some  women 
the  rich  citizens’ 
the  woman’s  kerchief 
some  mothers’ 


to  the  priest 

the  priest’s  garment 

father’s  house 

the  youths’ 

to  a star 

the  woman’s 


IV.  In  (III)  change  the  definite  article  into  the  indefin- 
ite and  vice  versa. 

V.  Decline  fully  the  Roumanian  words  for  song,  king, 
lion,  snake,  horse,  flower,  fox,  valley,  day  and  balance. 


THE  “IMPROPER”  ARTICLE. 

Nom.  and  Accus.:  cel,  cca,  cei,  cele; 
Gen  and  Dative:  celui,  celei,  celor. 

THE  INDEFINITE  ARTICLE. 


Norn,  and  Accus.:  un,  o (a); 

Gen  and  Dative:  unui,  unci  (of  a,  to  a). 


34 


EXERCISE  5. 

THE  IMPROPER  AND  INDEFINITE 
ARTICLES. 

Befoiv  proceeding  with  this  exercise,  the  student  should 
learn  the  imperfect  and  perfect  (or  past  indefinite)  tenses 
of  the  verbs  a fi  (to  be)  and  a arcă  (to  have),  which  will 
be  found  on  pages  80-S2. 

viteaz  (m.),  hero 
sat  (n.),  village 
şcolar  (m.),  student 
intreg  (m.),  întreagă  (f.) , entire 
• non  (m.),  nonă  (f.),  new 
în,  in 

am  dat  (perfect),  I gave,  I have  given 
U (accus.),  him 

care  (sing,  and  fern,  plur.) ; cari  (mase. 

and  neuter  plur.),  which 
folositori,  (m.),  folositoare  ( f. ) . useful 
prieten  (m.),  friend 
pentrn,  for 

dc  (prep.),  used  to  introduce  preposi- 
tional phrases  of  description,  c.  {/., 
hârtie  dc  scris,  writing-paper 
carte  dc  citire,  reader. 

I.  Stefan  eel  Mare  c un  rtiarc  viteaz  al  României.  Car- 
tea cea  nonă  c foarte  frumoasă.  Mamele  iubesc  (Iove)  copii 
cei  buni.  Prietenii  cei  buni  sânt  folositori.  Am  cărţile  cele 
frumoase  (fem.  plur.)  ale  fratelui  meu.  Ele  mirau  fost  dc 
marc  folos.  Eră  odată  (once)  un  copil  foarte  leneş.  Satul 
întreg  T chiemă  (called  him)  “ copilul  cel  leneş”.  Mere- 
le cele  rele  strică  (spoil)  merele  cele  bune.  Am.  dat  cărţi 
de  citire  şi  hârtie  de  scris  unui  băiat  sărac.  Fata  bună  e 


ca  (like)  floarea  frumoasă.  1‘rimă  rara  cea  frumoasă  a 
sosii  (has  arrived). 

II.  The  new  book  has  many  leaves  ( foi ).  I gave  (some) 
writing-paper  to  my  brother.  The  reader  is  very  useful  to 
the  industrious  boy.  The  dog  and  the  cat  are  domestic 
animals  In  towns  many  people  live  together  (Împreună). 
I once  had  some  (nişte)  books,  which  (pc  care)  I gave 
(le-am  Jut)  to  a poor  boy.  A good  friend  is  very  useful! 
A good  ( hild  becomes  (se  face)  a good  man. 


THE  ADJECTIVE. 

FEMININE  OF  ADJECTIVES. 

Roumanian  adjectives  end  in  -u,  -e,  or  some  consonant 
when  feminine,  and  in  -ă  or  -e  when  masculine: 

acru  i mase.)  — acru  (fern.),  sour 
(I alee  (masc.  and  fern  ),  sweet 
tânăr  (masc.)  — tânără  (fern.),  young. 

Adjective  ending  in  -ti  change  that  termination  into  -a 
to  form  the  feminine:  acru,  acră;  those  ending  in  a con- 
sonant add  -ă:  tânăr,  tânără ; and  those  in  -e  have  the 
same  form  in  the  feminine:  dulce. 

Adjectives  with  the  termination  -u  (short)  change  the 
u into  -e  in  the  feminine:  vechia  (old),  vechie  Those 
with  the  termination  -tor  form  the  feminine  by  changing 
that  ending  into  -toare:  silitor  (industrious),  silitoare. 
Adjectives  ending  in  -el  change  the  termination  into  -icfi 
in  the  feminine:  mititel  (tiny),  mititică. 

rău  becomes  rea  in  the  feminine,' 

greu  " grea  „ „ „ 

nou  adds  becoming  nouă  in  the  feminine. 


COMPARISON  OF  ADJECTIVES. 


As  in  the  English  language  there  are  three  degrees  of 
comparison  of  adjectives  in  Roumanian: 

The  positive  degree  implies  no  comparison; 

The  comparative  degree  may  be  of  three  kinds,  viz.,  of 
equality,  of  superiority,  and  inferiority.  To  express  equal- 
ity the  Roumanian  language  places  the  adjective  between 
the  words:  lot  aşa  dc  and  ca,  thus: 

loan  e tot  a-şa  dc  învăţat  ca  Petru. 

John  is  as  learned  as  Peter. 

To  show  comparison  of  superiority  the  adjective  is 
placed  between  the  words:  mai  and  dc  cât,  thus: 

loan  c mai  învăţat  dc  cât  Petru. 

John  is  more  learned  than  Peter. 

Lastly,  to  express  a comparison  of  inferiority  the  expres- 
sion mai  puţin  ...  dc  cât  is  used,  thus: 

Joan  c mai  puţin  învăţat  de  cât  Petru. 

John  is  less  learned  than  Peter. 

The  superlative  degree  may  be  either  relative  or  abso- 
lute. The  latter  is  expressed  in  Roumanian  by  using  the 
simple  adjective  preceded  by  one  of  the  forms  cel,  cea,  cei, 
celc  (according  to  gender  and  number)  and  followed  by 
the  preposition  dintre,  thus: 

Joan  c cel  mai  învăţat  dintre  toţi. 

John  is  the  most  learned  of  all. 

The  absolute  superlative  is  expressed  by  the  employment 
of  the  adverb  foarte  (very)  before  the  adjective: 

loan  e un  om  foarte  învăţat. 

. John  is  a very  learned  man. 


37 


EXERCISE  6. 
THE  ADJECTIVE. 


I.  Translate  into  Roumanian  the  following  pairs  of 
words,  giving  also  the  plural,  both  with  and  without  the 
definite  article : 


handsome  horse 
clean  house 
new  book 
, black  ink 

dav,  but 

oraş  ( n. ) , town,  city 

am  căzut,  I saw 

(/rcu,  grea,  heavy,  difficult 

negru,  neagră,  black 

scump,  dear 

eft  In,  cheap 

trup  (n.),  body 


industrious  boy 
beautiful  woman 
little  child 
useful  thing 

mic,  small 
mare,  big,  large 
calc  (f. ) , road,  way 
cerneală  (f.),  ink 
lucru  (n.),  thing 
tară  ( f. ) , country 
înalt,  tall,  high 
lot,  toată,  toii,  toate,  all, 

entire 


II.  Bou I e tot  aşa  de  folositor  ca  şi  calul.  Ea  are  gură 
mică,  pir  lung  şi  ochi  negri.  Cărţile  cele  scumpe  nu  sânt 
utât  (=  aşa)  de  folositoare  ea  cele  ieftine,  pe  care  le-am 
( lat  (which  I gave)  fratelui  meu  (my).  România  e o tară 
mică,  ( tur  bogată.  Cartea  cea  mai  înaltă  a trupului  este 
capul.  Carol  e mai  învăţat  ca  loan,  dar  c mai  puţin  silitor 
decât  el.  Copilul  vărului  meu  e cel  mai  mic  din  băieţii  din 
şcoală.  In  grădina  unchiului  meu  cresc  (grow)  florile  cele 
mai  frumoase  din  tot  satul.  Grea  c calea  omului  leneş.  Am 
văzut  tot  satul  în  care  locuiesc  (in  which  live)  părinţii 
prietenului  meu.  Şcolarii  cei  tineri  sânt  mai  silitori  ca  cei 


38 


bătrâni  (old).  Casa  tatălui  meu  e cea  mai  vechie  din  oraş. 
A a a sărac  cel  ce  n’arc  (he  who  has  not)  tată  şi  mamă,  ci 
(but)  cel  ce  (who)  nu  e învăţat.  Am  lucruri  mult  mai 
inimoase  decât  fratele  meu. 

III.  The  best  boy  in  town.  The  horse  is  the  most  useful 
domestic  animal,  as  well  as  ( /trecu m şi)  the  handsomest. 
Wild  horses  (caii  sălbateci)  are  smaller  and  uglier  than 
the  domestic  ones.  The  ox  has  a larger  body  than  the 
horse,  but  he  is  not  so  handsome.  Just  as  useful  as  the 
ox  is  the  cow.  These  ( aceste ) domestic  animals  are  very 
useful  10  man.  My  father’s  garden  is  the  largest  and  pret- 
tiest in  the  whole  village,  but  it  is  not  as  useful  as  the 
others  ( ca  celelalte).  I have  been  in  towns  much  larger 
than  that  (acel)  in  which  your  parents  live. 

IV.  Decline  the  following  nouns  modified  by  adjectives, 
following  the  models  given  below: 


N. 

& A. 

bunul  tată 

bunii  taţi 

G. 

a bunului  tată 

a bunilor  taţi 

D. 

bunului  tată 

bunilor  taţi 

N. 

& A. 

tatăl  cel  bun 

taţii  cei  buni 

G. 

a tatălui  celui  bun 

a taţilor  celor  buni 

D. 

tatălui  celui  bun 

taţilor  celor  buni 

lucrul  folositor 

omul  înalt 

mama  rea 

cartea  vechie 

micul  băiat 

tânăra  femeie 

39 


EXERCISE  7. 

SELECTION  FOR  READING  AND  REVIEW. 

Odaea  dr  Locuit.  (The  Living  Room). 


Acel  despărţământ  al  rosei,  in  cure  şed  părinţii  cu  copii 
(that)  (division)  (live) 

lor,  sc  numeşte  odaea  de  locuit.  Odaea  de  locuit  este  o 
(is  called) 

parte  a rasei.  Ea  are  patru  păreţi,  o duşumea  şi  un 
(part)  (four)  (floor) 

tar  an.  In  odaea  de  locuit  sânt  multe  lucruri  rare  se  pot 
vceiling)  (many)  (can  be 

duce  dintr'un  loc  intr' altul,  precum  c masa,  scaunele  şi 
moved  from  one  place  to  another)  (the  table,  chairs, 

and  other 

altele.  Aceste  lucruri  ce  se  iiot  mişca,  se  numesc  mobile  de 
L things1)  (these)  (which)  (moved)  (are  called)  (furni- 

casu.  In  odaea  de  locuit  este,  ea  şi  in  odaea  şcoalci,  o so - 
ture)  (stove 

bă  de  Încălzit.  Cu  cât  odaea  are  mai  multe  şi  mai  mari 
for  heating)  (the  more) 

ferestre,  eu  atât  e mai  multă  lumină  şi  mai  plăcut  in  ea 
(Windows)  (the  more)  (light)  (pleasant) 

Careţii  odăii  sânt  albi;  in  unele  odăi  insă  păreţii  sânt 
(white)  (some)  (however) 

coloraţi.  Când  tavanul  odăii  c depărtat  de  duşumea, 
(colored)  (when)  (far)  (from) 

odaea  se  zice  Înaltă;  iar  când  taranul  c aşa  de  jos  încât 
(is  called)  (while)  (so  low)  (that) 


40 


un  om  voate  ajunge  cu  mâna  la  el,  odaca  se  zice  scundă. 
(can  reach  it  with  his  hand)  (low) 

In  odaca.  scundă  aerul  se  strică,  mai.  ales  dacă  şed 
(the  air)  (becomes  foul)  (especially)  (if) 

mulţi  oameni  în  ea.  Acrul  stricat  este  foarte  nesănătos. 

(foul)  (unhealthful) 

Ferestrele  odăii  deci  treime  adeseori  deschise, 

(therefore)  (should  be)  (often)  (opened)  (in 

ca  să  intre  aer  curat  in  ea  şi  să  iasă  cel  stricat. 

order  that)  (may  enter)  (fresh)  (go  out) 

Dacă  păreţii  odăii  sânt  depărtaţi  unul  de  altul  se  zice 
(If)  (one  from  another) 

că  in  odac  c mult  loc.  In  odaca  de  locuit  oamenii  şed, 
(space) 

mănâncă  şi  lucrează.  Oamenii  mai  bogaţi  au  odăi  de 
(eat)  (work)  (wealthy) 

locuit  mai  mari,  mai  frumoase,  cu  multe  mobile  scumpe) 

cei  săraci  au  odăi  de  locuit  mai  simple  şi  mobile 
(poor)  (simple) 

mai  ieftine.  Afară  de  mobile  mai  sânt  in  odăile  de  locuit 
(Besides) 

tablouri,  oglinzi,  ceasornice  şi- alte  lucruri,  care  înfrumu- 
( pictures)  (mirrors)  (clocks)  (a- 

setează  odaca.  Dar  dintre  toate  odăile  cea  mai  frumoasă 
dorn) 

este  odaea  curată.  Nimic  nu  este  aşa  de  frumos  ea 
(Nothing) 

curăţenia. 

(cleanliness) 


41 


THE  PRONOUN. 

PERSONAL  PRONOUNS. 

(Singular  and  Plural). 

First  Person  Second  Person 


N. 

cu;  noi; 

tu;  voi; 

A.- 

pc  mine,  mu;  pc  noi,  ne; 

pe  tine,  te;  pe  roi,  vă; 

G.  * 

D. 

mie,  mi,  îmi;  nouă,  nc,  ni. 

tie,  ţi,  îţi;  rouă,  vă,  vi. 

Third  Person  Mase. 

Third  Person  Fern. 

N. 

el;  ei; 

ca;  ele; 

A. 

pc  el,  ’l;  pe  ei,  îi; 

pc  ca,  o;  pe  ele,  le; 

D. 

lui,  i,  îi;  lor,  le. 

ei,  îi;  le,  li. 

Third  Person  Iteflexive. 


A.  i>c  sinc\  sc; 

D.  sic,  îşi,  şi. 

Compound  Forms. 

cu  însumi,  I myself, 

tu  însuţi,  you  yourself, 

cl  ’însuşi,  he  himself, 

ca  însăşi,  she  herself, 

noi  înşine,  we  ourselves, 

roi  înşiră,  you  yourselves, 

ci  înşişi  they  themselves  (masc.), 

ele  înseşi  {însăşi  or  însele),  they  themselves  (fern.). 


*)  For  the  ^genitive  forms  of  the  personal  pronoun,  see 
“Possessive  Pronouns”  on  page  45. 


42 


To  address  persons  the  following  personal  pronouns  of 
respect  are  used  instead  of  tu  and  voi,  cl,  ca  and  ci,  cle\ 


Du  mnia-ta 

(abbreviated  D-ta) 

you 

Du  ninia-voastră 

( 

„ D-v.) 

you 

Vumnia-sa 

( 

„ D-sa) 

he 

Dv.mnia-lui 

( 

,.  D-lui) 

he 

Dumnia-ei 

( 

„ D-ci) 

she 

Dumnia-lor 

( 

„ D-lor) 

they 

D iimi-talc 

( 

.,  D-tale) 

yours,  to  you 

D u mi-sale 

( 

„ D-salc ) 

his,  to  him 

D u milor-salc 

( 

„ D-lor  sale) 

theirs,  to  them 

EXERCISE  8a. 

THE  PERSONAL  PRONOUN. 


Scară  (f.),  evening 
dimineaţă  (f.),  morning 
noapte  (f.)>  night 
~i  (f. ; plur.,  zile),  day 
azi,  astăzi,  to-day 
ieri,  yesterday 
alaltăieri,  the  day  before 

yesterday 

mu{i)ne,  to-morrow 
1 1 area  dreptate,  to  be  right 
mulţumit,  satisfied 
da,  yes 


bună  seara,  good  evening 
bună  dimineaţa,  good  morning 
noapte  bună,  good  night 
bună  ziua,  good  by,  good  day 
domn,  gentleman,  sir 
doamnă,  lady,  madame 
an  (m.),  year 

lună  ( f . ) , month 
săptămână  (f . ) , week 
nici,  neither 
nu,  no 


I.  tînteţi  Dumnia-voastră*  'mulţumiţi  cu  lucrul  făcut  de 
idone  by)  fratele  meni  Da,  Domnule,  sunt  mulţumit. 
Maria  nu  e atât  de  silitoare  ca  ea,  si  nici  atât  de  frumoasă. 


) Also  written  in  one  word. 


43 


Cui  ai  flat  curţile  surorei  melci  Le-am  dat  prietenilor  mei 
(my).  Oră  dina  D-tale  c mult  mai  mare  şi  mai  frumoasă 
ca  a lui.  A cui  sânt  lucrurile  de  pe  masai  Sânt  ale  Dom- 
nului acela  (that).  Bună  scara.  Domnule.  Alama  mea 
(my)  a roşit  (arrived).  Nu  o vezi  (second  person  sing,  of 
redai)!  Da,  o văd  pe  D-ei.  Noapte  bună,  prietenii  mei. 
Fraţii  Domnului  loan  sânt  oameni  foarte  buni.  Adeseori 
(often)  ii  dau  lucruri  oamenilor  săraci. 

II.  I myself  gave  him  the  things  he  needed  ( care  i-au 
trebuit,).  I saw  my  father’s  friends  yesterday.  I will 
give  him  all  the  books  I have.  Your  brother  has  given 
me  all  his  books.  Are  you  satisfied  with  my  son?  Yes, 
sir,  I am  very  satisfied.  I have  seen  all  the  pictures  which 
are  in  my  uncle’s  house.  Mr  Arnold,  where  (unde)  are 
you?  I am  in  this  room;  don’t  you  see  (vezi)  me?  I saw 
you,  but  you  did  not  (nu  m’aţi)  see  me. 


EXERCISE  8b. 


THE  PERSONAL  PRONOUN  (continued). 

The  student  should  now  memorize  the  future  tenses 
of  a aieâ  and  a f),  and  study  the  formation  of  the  past 
indefinife  tense  of  regular  verbs.  These  will  be  found  on 


pages  81,  83  and  61-62, 

despre,  about 

că,  that 

cine,  who 

pc  cine,  whom 

nimic,  nothing 

scris,  written 

ştiut,  known 

venit,  come  (past  part.) 

păşit,  found  (past  part.) 


respectively. 

pierdut,  lost  (past  part.) 
primit,  received  (past  part.) 
înapoiat,  returned  (past  part.) 
citit,  read  (past  part.) 
rugat,  askecj,  prayed  (past 
part.) 

dat,  given 

aflat,  found,  learned  (past 
part’s.) 


44 


I.  Despre  cine  ai  vorbit,  Domnule?  Am  vorbit  despre 
D-lor.  Fratele  D r.  nu’ mi  a înapoiat  încă  (as  yet)  cărţile ; 
nu-i  voia  mai  dă  (will  not  give  him)  nimic.  1 -am  rugat, 
Domnule,  să-mi  daţi  aceste  (these)  lucruri  de  pe  masă.  A 
venit  fratele  meu;  nu-l  vezi  (second  person  singular  of  a 
vedea)  ? Vărul  D-talc  mi-a  scris  azi;  îi  voia  răspunde 
mâine  (will  reply  to  him  to-morrow).  Aţi  primit  Dv.  scri- 
soarea meal  Da,  Domnule,  am  primit-o.  Eu  însumi  i-am 
vorbit.  Lucrul  acesta  (this)  nu  e dc  mine.  Prietenul  D-tale 
mi-a  dat  bună  scara.  Azi  am  aflat  că  tatăl  meu  este 
foarte  bolnav.  Am  primit  scrisoarea  trimisă  prin  (sent 
through)  fratele  său  (his). 

II.  Have  you  found  the  readers  and  the  writing-paper 
which  I received  from  my  father  yesterday?  No,  I have 
not  found  them.  I asked  her  to  return  ( să-mi  Înapoieze)  the 
books  which  (pc  care)  she  received  the  day  before  yester- 
day. His  parents  have  found  out  he  is  the  least  indus- 
trious boy  in  the  whole  school.  Have  you  seen  the  new 
book  which  my  brother  gave  them  (masc.)  yesterday? 
No,  I did  not  see  it.  I have  already  spoken  to  them  (le-am 
şi  vorbit)  about  their  son. 


POSSESSIVE  ADJECTIVES. 


Singular 


Masculine 


meu,  tău,  său 
nostru,  vostru,  lor 


my,  your,  nis 
our,  your,  their 


Feminine 


mea,  ta,  sa 
noastră,  voastră,  lor 


my.  your,  her 
our,  your,  their 


Plural. 

Masculine 


45 


mei.  tăi,  săi  my,  your,  his 

noştri,  voştri,  lor  our,  your,  their 

Feminine 

mele,  tale,  sale  my,  your,  her 

noastre,  voastre,  lor  our,  your,  their 

When  a noun  is  accompanied  by  a possessive  adjective 
the  definite  article  must  be  used,  as: 

Cărţile  voastre,  your  books. 


POSSESSIVE  PRONOUNS. 


Masculine  Singular 


al  meu,  al  tău,  al  său  (al  lui)  mine,  yours,  his 

al  nostru,  al  rostra,  al  lor  ours,  yours,  theirs 


Feminine  Singular 


a mea,  a ta,  a sa  ( a ei) 
a noastră,  a voastră,  a lor 


mine,  yours,  his 
ours,  yours,  theirs 


Masculine  Plural 

ai  mei,  ai  tăi,  ai  săi  (ai  lui)  mine,  yours,  his 

ai  noştri,  ai  voştri,  ai  lor  ours,  yours,  theirs 

Feminine  Plural 


ale  melc,  ale  tale,  ale  sale  (ale  ei) 
ale  noastre,  ale  voastre,  ale  lor 


mine,  yours,  his 
ours,  yours,  theirs 


46 


EXERCISE  9. 

POSSESSIVE  ADJECTIVES  AND  PRONOUNS. 


întâlnit,  met  (past  part.) 
plecat,  gone 

trimis,  sent  (past  part.) 
aflat,  found,  learned 

(past  part.) 
■cumpărat,  bought 

(past  part.) 

vândut,  sold  (past  part.) 
făcut,  done,  made 

(past  part.) 

bani,  money 

tare ; puternic,  hard;  strong 
a arcă  neroc  (or 


scrisoare,  letter 

somn  (n.),  sleepiness,  sleep 

sete  (f.),  thirst 

foame  (f . ) , hunger.  See  Note 

frică  (f.) ; teamă  (f . ) , fear 

cald  (adj.;  m.),  warm; 

warmth 

frig  (adj.;  n.),  cold 
scurf,  short 
lung,  long 
sănătos,  healthy 
Elena,  Helen 
trebuinţă ) to  need 


Note:  I feel  sleepy,  I am  hungry,  I feel  warm,  etc.  is 
rendered  in  Roumanian  by:  mi-c  somn,  mi-e 
foame,  mi-c  cald,  etc. 

I.  DecHne: 

prietenul  -său  părinţii  noştri 

cărţile  voastre  ruda  D-talc 

copiii  lor  odăile  mele 

II.  Un  prieten  al  meu  a plecat  la  Paris  alaltăieri.  O 
rudă  a Dv.  a venit  la  noi.  Casa  mea  nu  c mult  mâi  marc 
ea  a ta.  Leul,  cel  mai  puternic  dintre  toate  animalele,  e 
numit  (is  called)  regele  lor.  Ale  cui  sânt  cărţile  pe  care 
le-am  trimis  ieri  fratelui  meni  Mi-c  somn.  Xu  ţi-e  cald ? 
Acesta  c prietenul  tatălui  său.  Părinţii  săi  au  dat  mul- 

ţi bani  pe  (for)  casa  lor  cca  nouă.  Elena  mi-a  vorbit  despre 
Veneţia  (Venice)  şi  despre  frumuseţile  ci.  Calul  meu 
cel  bătrân  na  mai  c aşa  de  sănătos  ca  mai  nainte  (formerly). 
Am  scris  unchiului  meu  după  cc  l-am  întălnit. 


47 


III.  He  took  my  books,  ink  and  paper  (away  from  me). 
1 don't  need  them.  What  did  you  do  with  ( cc  ai  făcut  cu) 
my  books?  I sold  them.  What  ( cc ) letters  did  you  receive 
from  mv  folks  ( ai  mei).  Whose  garden  is  larger?  Theirs 
is  large.'  than  ours.  Are  you  hungry?  I am  neither  hungry 
nor  thirsty.  The  beaten  ( bătută ) path  (culca)  is  always' 
(totdeauna)  the  shortest.  Did  John  sell  my  books,  or 
jours?  My  parents  have  gone  to  the  country.  And  yours? 


DEMONSTRATIVE  ADJECTIVES. 


There  are  two  demonstrative  adjectives  in  Roumanian: 


1)  acest  (mase.),  această  (fern.) 
acestui  (mase.),  acestei  (fem.) 
aceşti  (mase.),  aceste  (fem.) 
acestor  (mase  and  fem.) 

UI  C a OL 

2)  acel  (mase),  mmtm  (fem.) 
acelui  (mase.)  acelei  (fem.) 
acei  (mase.),  acele  (fem.) 
acelor  (mase.  and  fem) 


this 

of  this,  to  this 
these 

of  these,  to  these 
that 

of  that,  to  that 
those 

of  those,  to  those 


DEMONSTRATIVE  PRONOUNS. 


The  demonstrative  pronouns  are  two  in  number: 


1)  acesta  (mase.),  aceasta  (fem.) 
acestuia  (mase.),  acesteia  (fem.) 
aceştia  (mase.),  acestea 
acestora  (mase.  and  fem.) 

CJxjU'Urt 

2)  acela  (mase.)  amvon  (fem.) 
aceluia  (mase.),  acelei  (fem.) 
aceia  (mase.),  acelea  (fem.) 
acelora  (mase.  and  fem.) 


this 

of  this,  to  this 
these 

of  these,  to  these 
that 

of  that,  to  that 
those 

of  those,  to  those 


4S 


EXERCISE  io. 

DEMONSTRATIVE  ADJECTIVES  AND 
PRONOUNS. 

Note  the  following  forms  in  colloquial  and  familiar  use 
Masculine 

Instead  of  acest: 

Singular 


Before  the  noun 

After  the  noun 

N.  & A.  ăst 

G.  & D.  ăstui 

ăsta 

ăstuia 

Plural 


Before  the  noun 

After  the  noun 

N & A.  ăişti 

G.  & D.  ăstor 

ăştia 

ăstora 

Feminine 


Singular 

Before  the  noun 

After  the  noun 

N & A.  astă 

G.  & D.  ăştii 

asta 
ăst  via 

Plural 


Before  the  noun 

After  the  noun 

N.  & A.  aste 

G & D.  ăstor 

astea 

ăstora 

49 


Masculine 


Instead  of  acel : 


Singular 


Before  the  noun 


X.  & A.  ăl 
G.  & D.  ălui 


Plural 


Before  the  noun 


N.  & A.  ăi 
G & D.  ă lor 


After  the  noun 

ăla 

ăluia 


After  the  noun 

ăia 

ălora 


Feminine 

Singular 


Before  the  noun 

N & A.  a 
G & D.  alei  (ăi) 


Before  the  noun 

N.  & A.  ale 
G.  & D.  ălor 


Plural 


After  the  noun 
aia 

aleia  (ăia) 


After  the  noun 

ale  a 
ălora 


The  forms  ccstălalt  (this  other)  and  celălalt  (that  other) : 

Masculine 


Singular 


Plural 


N.  & A.  ccstălalt 

(cest alai t,  ccstlalt) 
G.  & D.  cestuilalt 


ceştialalţi 

(ceştilalţi) 

cestorlalti 


50 


Feminine 


N.  & A.  ceastălaltă 

(ceastălaltă) 
G.  & D.  ccstcilaltc 


cestealaltc 

(ccstclaltc) 

ccstorlalte 


Masculine 


Singular  Plural 

N.  & A.  celălalt  ceilalţi 

(celalalt,  cellalt) 

G & D.  celuilalt  celorlalţi 

Feminine 

N.  & A.  cealaltă  celelalte 

G.  & D.  celeilalte  celorlalte 


As  pronouns  the  above  forms  are  used  alone,  without  the 
noun. 

Amont  the  demonstratives  may  be  included  acelaşi 
(mase.  sing),  aceiaşi  (fern,  sing.);  aceiaşi  (mase.  plur.), 
and  aceleaşi  (fern,  plur.),  all  meaning  “the  same  (one)”. 


ast-fcl,  thus  in  this  manner 

I.  Acest  tânăr  c mai  deştept  (intelligent)  ca  bătrânul 
acela.  Am  ' ost  mult  mai  silitor  în  amil  trecut  (last)  decât 
n i anul  acesta.  Băiatului  ăstuia  silitor  i-am  dat  lucru- 
rile pe  care  le-am  cumpărat  ieri.  In  casa  aceea  locuesc 
(live)  aceiaşi  oameni  cari  au  locuit  în  casa  de  peste  drum 
(across  the  way).  Acestuia  nu  i-am  dat  nimic.  M’am  întâl- 
nit cu  unchiul  ăluia.  In  acest  sat  am  văzut  lumina  (the 
light)  zilei.  Ne-a  spus  tot  ce  a aflat.  Din  aceşti  doi  (two) 
băieţi  unul  e silitor  şi  celalt  e leneş.  Cel  ce  moare  (he  who 
dies)  pentru  ţara  sa  e un  viteaz. 


51 


II.  Which  of  these  two  books  is  yours?  Not  this,  but 
the  other.  We  saw  not  far  from  this  road  (calc)  that  white 
(albă)  house  in  which  he  saw  the  light  of  clay.  His  parents 
are  always  (totdeauna)  contented.  That’s  a good  idea 
(idcie)l  He  who  has  work  to  do  (dc  făcut)  is  contented 
This  evening  I will  write  (roia  scrie)  to  my  friends  in 
France  That’s  the  most  industrious  woman  in  the  whole 
town.  I received  more  letters  last  week  than  this.  That 
pleased  (a  plăcut)  my  parents  (dative). 


RELATIVE  PRONOUNS. 

N.  caic  (sing.),  cari  (plur.),  ce  (sing.  & plur.), 
which,  what;  who. 

A.  pc  care  (sing.),  pe  cari  (plur.), 
which,  what;  whom. 

G.  & D.  cănii,  căruia  (mase.  sing);  cărei,  căreia 

(fern,  sing.), 

că i or,  cărora  (mase.  and  fem.  plur.), 
of  which,  of  what;  whose;  to  which,  to  what; 
to  whom. 


INTERROGATIVE  PRONOUNS. 


N.  cinci 
A.  pc  cinci 
G.  & D.  cui  (la  cine)! 


who? 
whom  ? 

whose,  to  whom? 


N.  & A.  ce 1 


what  ? 


(Sing,  and  fem.  pi.)  care! — which, 
(Mase.  pi.)  cari  1 — which? 


EXERCISE  ii. 


RELATIVE  AND  INTERROGATIVE 
PRONOUNS. 


Unit,  taken 

adus,  brought  (past  part.) 
căutat,  sought  (past  part.) 
găsit,  found  (past  part.) 
cerut,  demanded  (past  part.) 
lucrat,  worked  (past  part.) 
vecin  (fem.,  vecină),  neigh- 
bor 

fericit,  happy 
totdeauna,  always 
alb,  white 


deştept,  awake,  intelligent 
cuminte,  wise,  thoughtful, 

prudent 

pălărie  (f.),  hat 
moale  (plur.,  moi),  soft 
uşor,  uşoară,  uşori,  uşoare, 
light;  easy 

act,  here 
acolo,  there 
curte,  yard,  court 
roş,  red 


I.  Băieţii,  cărora  le-am  dat  cărţile  fratelui  meu,  sânt 
cei  mai  silitori  din  toată  şcoala.  In  casa . pe  care  părinţii 
mei  au  vândut-o  vecinului  am  văzut  lumina  zilei.  Cărui  co- 
lii1 ai  dat  flori  din  grădina  noastră ? Ce  a cerut  tânărul 
care  a fost  in  odaca  fratelui  meu!  Cine  c bărbatul 
acela  ce  vorbeşte  (is  talking)  cu  soră -mea ? Fericit  c acela 
i arc  e mulţumit  cu  lucrul  său.  Cum  iţi  place  (how  do  you 
like)  pălăria  mea  cea  nouă ? Ce  cărţi  frumoase'.  Ale 
cui  sânţi  Cei  n’au  făcut  nimănui  (anyone)  nici  un 
‘i iu  sunt  fericiţi.  Ce  c mai  uşor  ca  aerul ? Prietenii  cărora 
am  scris  săptămâna  trecută  nu-mi  au  răspuns  încă.  La  ce 
te  gândeşti  (are  you  thinking)? 

II.  What  a beautiful  garden!  To  whom  did  you  send 
those  flowers  which  you  received  from  me?  How  do  you 
like  my  new  books?  I like  them  very  much.  Whose  are 
these  things?  People  in  the  country  (de  la  ţară)  are  usually 
(de  obiceiu)  happier  than  those  in  the  city.  Our  President 
( Preşedintele ) is  a man  whose  name  men  will  never  ( nici- 
odată) forget  ( vor  uită). 


53 


INDEFINITE  ADJECTIVES  AND  PRONOUNS 


fie-care 

tot 

ori-cc 

nici-un  (masc.) 
nici-o  (fern.) 
nimeni 
nimica 

fie-cine,  ori-cinc 

fie-ce,  ori-ee 

cevâ 

cine  vă 

unul 

altul 

■şi  unul  şi  alini 
singurul 
oare-care,  nişte 
cutare 
ori-care 

ori-cinc,  ot'i-şi-cine 
ori-care,  ori-şi-care 
mulţi 
altuia 

câţivă  (mase.),  câteva 
(tem.) 


everyone,  every 
all 

anyone,  any 
none,  no 
none,  no 
nobody,  no  one 
nothing 

anyone,  anybody 
anything,  any 
something 
somebody,  someone 
one,  the  one 
another 

both  one  and  the  other 

the  only 

some 

such  (a  one) 
anyone,  any 

anyone  (person),  anybody 

anyone,  any 

many 

someone  else’s 
a few,  several 


54 


EXERCISE  i2. 


INDEFINITE  ADJECTIVES  AND  PRONOUNS. 


întrebat,  asked,  inquired 
(past  part.) 

arătat,  shown 
răspuns,  answered 

(past  part.) 
eonileiu  (n.),  pen 
ec  poftiţi?,  what  do  you 

wish? 

hit,  wide 
îngust,  narrow 
publicat,  published 

(past  part.) 

autor,  author 


scriere,  writing 
Vă  rog,  please 
galben,  yellow 
rente,  green 
peniţă  (£. ) , pen-point 
lemn  (n.),  wood 
Pavel,  Paul 
Petru,  Peter 
cusur  (n.),  fault 
loc  (n.),  place 
cunoscut,  acquainted  with, 
familiar 

uşă  (f.) , door 


I.  Pc  cine  ai  văzut?  Ce  poftiţi?  Daţi-mi  (let  me  have), 
vă  rog,  câteva  condeie  şi  peniţe.  Nimeni  nu  c mai  fericit 
ca  acela  ce  nu  face  nimănui  nici  un  rău.  Fie-care  se  crede 
mai  cuminte  decât  altul.  Toţi  oamenii  sânt  muritori.  Fie- 
ce lucru  îşi  are  timpul  său.  Nu  spuneţi  nimănui  lucrul  a - 
cest  a.  ■'fora  mea  a trimis  fie-căruia  câte-o  scrisoare.  Nici 
unuia  din  prietenii  mei  nu  i-a  venit  vreo  scrisoare  din 
Franţa.  S-au  publicat  scrierile  câtor-vâ  din  autorii  cei  ti- 
neri. 


II.  I found  among  his  books  the  writings  of  an  author, 
whose  name  I did  not  know,  although  ( cu  toate  că)  I was 
familiar  with  his  work.  In  any  case  I will  not  harm  any  one 
(nu  voi.it  face  nimănui  vre-un  rău).  Every  summer  my 
neighbors  go  to  their  house  in  the  country.  For  some 
time  I have  been  writing  to  friends  in  the  country,  but  I 
have  not  received  a single  answer  as  yet.  This  is  not  the 
only  author  whose  writings  I am  not  familiar  with  (cu- 


55 


nour).  They  don't  speak  to  one  another.  A place  for  every 
thing  and  everything  jn  its  place.  Many  are  called  ( chic - 
viaţi),  but  few  are  chosen  (aleşi).  In  the  opinion  (după 
părerea 1 of  some  of  my  friends,  this  is  the  greatest  author 
of  to-day.  I am  satisfied  with  any  one  of  these. 

THE  NUMERAL. 

CARDINAL  NUMBERS. 

un,  unul  (mase.);  una  (fern.)  — 1 

doi  — 2 

trei  — 3 

patru  — 4 

rinei  — 5 

şase  — 6 

şapte,  şeapte  — 7 

opt  — 8 

vouă  — 9 

zece  — 10 

unsprezece  — 11 

douăsprezece,  doisprezece  — 12 

treisprezece  — 13 

patrusprezece,  paisprezece  — 14 

cincisprezece  — 15 

şaisprezece,  şascsprczecc  — 16 

şaptesprezece  — 17 

optsprezece  — 18 

nouăsprezece  — 19 

douăzeci  — 20 

douăzeci  şi  unul  — 21 

douăzeci  şi  doi  — 22 

treizeci  — 30 

patruzeci  — 40 

cincizeci  — 50 

şaizeci  — 60 

şaptezeci  — 70 


56 


optzeci  — SO 
nouăzeci  — 90 
o sută  — 100 
două  sute  — 200 
o mie  ■ — 1,000 
zece  mii  — 10,000 
nn  milion  — 1,000,000 

sută  cincizeci  şi  unul  — 151 
0 mic  patru  sute  treizeci  şi  patru  — 1434 

ORDINAL  NUMBERS. 

All  ordinal  numerals  except  întâiu,  first  ( întâiul , the 
first)  are  formed  by  affixing  to  the  cardinal  numbers  the 
participle  -lea  in  the  masculine  and-a  in  the  feminine,  and 
placing  before  the  numerals  al  in  the  first  case  and  a in 
the  second: 

întâiul  (mase.),  întâia  (fem.)  ■ — the  first 
al  doilea  (mase.),  a doua  (fem.)  — the  second 
al  treilea  (mase.),  a treia  (fem.)  — the  third 
al  patrulea  (mase.),  a patra  (fem.)  — the  fourth 
al  cincilea  (mase.),  a cincia  (fem.)  — the  fifth 

at  zecelea  (mase.),  a zecea  (fem.)  — the  tenth 
al  unsprezecelea  (mase.),  a unsprezecea  (fem.)  ■ — the  11th 
al  optzecilea  (mase.)  a optzecea  (fem.)  — the  80th 
al  sutclea  (mase.),  a suta  (fem.)  the  100th 

eeir-drrrfrrrn-  -(masc^-singA,  cea  dintaiu  (fem.  sing.);  ccldin- 
tăiu  (mase.  plur.),  cele  dintaiu  (fem.  plur.),  the  first 
(one),  the  first  (ones). 

Zzrd  Qin_LUznmr'etX‘z.- the  last  one. 

FRACTIONAL  NUMBERS. 

o jumătate,  % 
o treime  ( una  a treia),  1 1 3 


57 


o pătrime,  un  sfert  ( una  a patra),  14 
o cincime  ( una  a cincia),  1|5 
o şcsimc  (una  a şasea),  l|6 

două  a şaptea,  2|7 
cinci  a douăsprezecea,  5 [12 

o sută  treizeci  şi  şapte  a două  sute  cincizecia,  137 1 250. 


Notes  on  the  Numerals. 


I.  Time  is  expressed  in  accordance  with  the  following 
examples  in  Roumanian: 


Oât  e ceasul ? What  time  is  it? 


E ceasul  unu  — It  is  one  o’clock 

Sânt  ceasurile  trei  — It  is  three  o’clock 

Trei  şi  un  sfert  — A quarter  after  three 

Cinci  şi  jumătate  — Half  past  five 

Sase  yără  un  sfert  — Quarter  of  six 

Opt  fără  zece  (minute)  — Ten  minutes  to  eight 

Zece  irecute  — After  ten  o’clock 

Douăsprezece  şi  cinci  minute  — Five  minutes  after  twelve 
La  opt ; la  ceasurile  opt  — At  eight  o’clock 

(See  also  temporal  adverbs  on  pages  88-89). 


II.  Vocabulary 


Duminecă,  Sunday 
Luni,  Monday 
Marţi,  Tuesday 


Miercuri,  Wednesday 
Joi,  Thursday 
Vineri,  Friday 


Sâmbătă,  Saturday 


Ianuarie,  January 
Februarie,  February 
Martie,  March 


Aprilie,  April 
Mai,  May 
Iunie,  June 
Iulie,  July 
August,  August 

Septembrie,  Septemvrie,  September 
Octombrie,  Octomvrie,  October 
No(i)cm-brie,  No(i)emrrie,  November 
Decembrie,  Decemrrie,  December 

III.  The  Dale  is  thus  expressed: 

October  the  first  — Intuia  Oetombrie 
January  3,  1918  — 3 Ianuarie  1918 
on  the  fifth  of  December  — la  cinci 
Decembrie ; hi  cinci  Decembrie 
on  the  first  of  the  month  — la  eintuiu 

IV.  Dc  câte  orii  How  many  times? 

odată,  o data,  once 

dc  două  ori,  twice 

dc  şapte  ori,  seven  times 

dc  o mic  dc  ori,  a thousand  times 

Sase  ori  şapte  fac  patruzeci  şi  doi  — 6x7  = 42 

rutâma(şi)  dată,  or  oară  — the  first  time 
a treia  dată,  or  oară  — the  third  time 
a o suta  oară  — the  hundredth  time 

V.  The  Distributive  Numerals 

câte  unul,  câte  unei,  by  ones 
cute  doi,  câte  două,  by  twos 
unul  cute  unul,  one  by  one 
trei  câte  trei,  three  by  three 


59 


VI.  I’n  is  flexed  as  follows: 

Singular 

Masculine  Feminine 

N.  & A.  tin  o;  when  alone,  una 

is  used 

G.  & D.  unui  unci,  uncia 

As  an  indefinite  pronoun  in  the 

l’lural 


ISL  & A.  unii  unde 

G.  & D.  unor,  unora  unor,  miorii 

(Masculine)  doi;  (feminine)  două 

VII.  1/ niindoi  (mase.),  amândouă  (fern.),  both. 

There  is  also  the  form  amunduror,  which  is  used  in  the 
dative  and  genitive  cases  for  both  masculine  and  feminine 
genders: 

amânduror  băieţilor  — to  both  boys>  both  boys' 

* 

-VJJ-l.-To  express  the  genitive  of  the  cardinal  AtMneral» 
the  preposition  a is  used,  thus:  • 

i'ăr/ilc  a trei  prieteni  — the  books  of  three  friends 

For  the  dative  the  preposition  la  is  used: 

Am  trim  in  scrisori  la  trei  prieteni  — I sent  letters 
to  three  friends 

IX. 


tustrei  (mase.),  tustrele  (fem.)  — all  three, 
toţi  patru,  toate  patru  — all  four;  etc. 
că  teşi  patru  — all  four, 
câteşi  opt  — all  eight;  etc. 


Also, 


60 


X.  Note  the  use  of  the  preposition  dc  with  cardinal 
numerals  above  nineteen: 

treizeci  de  dolari  — thirty  dollars; 

But  treisprezece  dolari  — thirteen  dollars. 

două  zeci  de  mii  — twenty  thousand; 

But  patru  milioane  — four  million 

The  article  cel  (see  p.  13),  is  used  before  cardinal  num- 
erals in  expressing  a number  of  objects  already  known,  as: 

cele  cinci  continente  - — the  five  continents 

In  the  declension  of  nouns  preceded  by  numerals  (car- 
dinal or  ordinal)  before  which  is  used  the  article  cel , cel 
alone  is  variable  and  the  noun  and  numeral  remain  un- 
changed: 

G.,  D.  Celui  de  al  treilea  copil,  to,  or  of  the  third  child 
N.,  A Cel  de  al  treilea  copil,  the  third  child 

XI.  Note  also  the  following  numerals,  formed  by  prefix- 
ing in  before  the  cardinal  numbers: 

îndoit,  double  însutit,  a hundredfold 

hiputrit,  quadruple  întreit,  triple 

etc. 

EXERCISE  13. 

SELECTION  FOR  READING. 

Musca  (The  Fly). 

Be  la  arat1  un  plug 2 
Venin'  încet  spre  casă, 

Şi  la  tin  bou  pe  jug 4 
O muscă  s’aşezase .5 
Iar  ci  spre  întâmpinare 6 
O altă  muscă  în  zbor ' 


61 


1 face  întrebare:'' 

“De  muie,'1  dragă 10  sort”" 

— “Şi  mai  întrebi 12  de  unde '.” 
Ei'.13  Manea  îi  răspunde 14 
Cu  Vs  aer  supurat:"' 

— s‘.4m"  »»  pricepi 18  ce  face  nit" 
Xu  vezi’1'  eă  noi  ne  întoarcem2' 
Din  câmp,  de  la  arat'.” 

Spre  laudă 22  dcşcartă 23 
Mulţi  zic:2*  noi  am  lucrat. 

Când  ei  lucrează 25  in  faptă M 
Ca  musca  la  arat. 


Notes.  1)  (n.)  ploughing.  2)  (n.)  plough.  3)  Third 
pers.  sing,  imperfect  of  reni,  to  come.  4)  (n.)  yoke. 

5)  Third  pers.  sing,  pluperfect  of  s’aşeză,  to  settle.  6)  in 
greeting.  7)  (n.)  flight.  S)  a face  întrebare,  to  ask;  lit- 
erally, to  make  the  inquiry.  9)  whence.  10)  dear. 
11)  =r  soră  12)  Second  per  sing.  pres,  indicative  of 
întrebă,  to  ask.  13)  (interj.)  well!  14)  Third  pers.  sing, 
pres,  indicative  of  răspunde,  to  answer.  15)  = tin. 
.6)  angry,  injured.  17)  an  is  used  to  introduce  a question 
and  implies  surprise  in  this  case;  its  English  equivalent 
here  would  be  “is  it  possible  that?”.  18)  Second  peri,, 
sing.  pres,  indicative  of  pricepe,  to  comprehend.  19)  First 
pers.  pres.  ind.  of  face,  to  do,  to  make.  20)  Second  pers. 
sing.  pres.  ind.  of  reded,  to  see.  21)  First  pers.  plur.  pres. 
>nd.  of  sc  intoaree,  to  return.  22)  (f.)  boast.  23)  empty, 
vain.  24)  Third  pers.  plur.  pres.  ind.  of  zice,  to  say. 
15)  Third  pers.  plur.  pres.  ind.  of  lucră,  to  work.  26)  in 
faptă,  in  reality. 


62 


THE  VERB. 

AUXILIARY  VERBS;  COMPOUND  TENSES. 

There  are  three  auxiliary  verbs  in  the  Roumanian  lan- 
guage, vis.,  a arcă  (to  have),  a fi  (to  be),  and  a vol  (to 
will).  Their  conjugation  is  given  on  pages  80-83. 

By  means  of  the  present  indicative  of  the  verb  a avcd 
and  the  past  participle  is  formed  the  past  indefinite  (per- 
fectul compus) : 

am  cetit  (citit)  I have  read,  am  plecat  I have  gone, 


ai  cetit 

you  have  read,  ai  plecat  you  have  gone, 

a cetit 

etc.  a plecat 

etc. 

ani  cetit 

am  plecat 

aţi  cetit 

aţi  plecat 

au  cetit 

au  plecat 

m’am  căit  I have  repented, 

te-ai  căit  you  have  repented, 

s’a  căit  etc. 

ne-am  căit 
v’aţi  căit 
s’au  căit 

The  conditional  present  ( optativul  prezent)  is  made  up 
of  the  contracted  forms  of  the  verb  a avea:  aş,  ai,  ar, 
am,  aţi,  ar,  followed  by  the  infinitive: 

aş  ceti  (citi)  I should  or  would  read 

ai  ceti  etc. 

ar  ceti 

am  ceti 

aţi  ceti 

ar  ceti 


63 


Passive  tenses  are  formed,  as  in  English,  by  means  of 
the  verb  “to  be”  plus  the  past  participle: 


sunt  ( sunt ) lăudat 
eram  lăudat 
fui  lăudat 
am  fost  lăudat 
fusci  lăudat 
voi  fi  lăudat 
voi  fi  fost  lăudat 

aş  fi  lăudat 

aş  fi  fost  lăudat 

fii  lăudat 
să  fiu  lăudat 
să  fiu  fost  lăudat 

o să  fiu  lăudat 


I am  praised  (present  indicative) 

I was  praised  (imperfect) 

I was  praised  (preterite) 

I have  been  praised  (past  indefinite) 
I had  been  praised  (pluperfect) 

I shall  be  praised  (future) 

I shall  have  been  praised 

(future  perfect) 

I should,  or  would  be,  praised 

(pres,  cond.) 

I should  have  been  praised 

(perf.  cond.) 

be  praised  (imperative) 

I may  be  praised  (pres,  subjunctive) 
I might  be  praised 

(perfect  subjunctive) 
I shall  be  praised 

(“future  subjunctive”) 


The  present  conditional  of  a fi  and  the  past  participle 
(whether  active,  reflexive  or  passive)  gives  the  perfect 
conditional  of  a verb: 


aş  fi  citit,  (cetit)  aş  fi  plecat,  m’aş  fi  căit 
ai  fi  citit,  ai  fi  plecat,  tc-ai  fi  căit 

ar  fi  citit,  ar  fi  plecat,  s'ar  fi  căit  I should  have 

am  fi  citit,  am  fi  plecat,  nc-arn  fi  căit  read,  gone,  repented, 
aţi  fi  citit,  aţi  fi  plecat,  v’aţi  fi  căit  etc. 

ar  fi  citit,  ar  fi  plecat,  s’ar  fi  căit 

The  perfect  and  pluperfect  tenses  of  the  subjunctive  are 
formed  by  the  present  and  perfect  subjunctive  of  a fi  fol- 
lowed by  the  past  participle: 


cu  (eu)  să  fi  citit  (cetit)  that  I may  have  read 


64 


ca  (eu)  să  fi  fost  citit 

ca  (cu)  să  fi  plecat 
ca  (eu)  să  fi  fost  plecat 
ca  (eu)  să-mă  fiu  căit 
ca  (cu)  să-mă  fiu  fost  căit 


that  I might,  or  should  have 
read 

that  I may  have  gone 
that  I might  have  gone 
that  I may  have  repented 
that  I might  have  repented 


It  will  be  seen  from  the  foregoing  that  certain  forms  of 
the  active  voice  have  corresponding  forms  in  the  passive. 
Thus  aş  fi  lăudat  may  mean  either  “I  would  have  praised’ 
(perfect  conditional,  active  voice),  or  “I  would  be  praised” 
(present  conditional,  passive  voice) ; and  similarly,  a fi 
lăudat  has  the  double  meaning  of  “to  have  praised”  and 
"to  be  praised”.  The  context  decides  in  such  cases  which 
of  the  alternatives  is  correct 

The  future  perfect  is  made  up  of  the  future  of  the  verb 
a fi  followed  by  the  past  participle: 

r oiu  fi  cetit  (citit),  voiu  fi  plecat,  mă  roiu  fi  căit 

vei  fi  cetit,  vei  fi  plecat,  te  vei  fi  căit  I shall  have 

va  fi  cetit,  va  fi  plecat,  se  va  fi  căit  read,  gone,  repented, 

rom  fi  cetit,  vom  fi  plecat,  ne  vom  fi  căit  etc. 

veţi  fi  cetit,  veţi  fi  plecat,  vă  veţi  fi  căit 

vor  fi  cetit,  vor  fi  plecat,  se  vor  fi  căit  (s'or  fi  căit) 

The  auxiliay  verb  a voi  is  employed  in  its  present  tense 
followed  by  the  infinitive  to  form  the  future: 

voiu  ceti  (citi)  I will  read, 

vei  ceti  etc. 

v a ceti 

vom  ceti 

veţi  ceti 

vor  ceti 


It  is  to  be  noted  that  the  Roumanian  pluperfect  is  a 
simple  tense,  not  compound  as  in  English. 


65 


EXERCISE  14. 


AUXILIARY  VERBS  AND  COMPOUND 
TENSES. 


Bucureşti,  Bucharest 
gros,  thick 
subţire,  thin 

renumit,  famous,  celebrated 
rotund,  round 
pătrat,  square 
piaţă  (f. ) , târg  (n.),  market 
poştă  (f.),  post-office 
biserică  (f. ) , church 
spital  (n.).  hospital 
fabrică  (f.),  factory 
stradă  (f),  street 


cinstit,  honest 
credincios,  faithful 
amic  (fem.,  amică),  prieten, 
friend 

interesant,  interesting 
mijloc  (n.),  middle;  la  mijloc, 
in  the  middle 

obosit,  tired 
mi-e  rău,  I feel  ill 
a fi  milă  cuiva  (dc),  to  take 
pity  (on) 


I.  Fii  totdeauna  cinstit,  fiule,  şi  vei  fi  fericit.  Aş  fi  mul- 
ţumit dacă  aş  arcă  lucrurile  de  care  am  nevoie,  ca  să  pot 
face  ce  roiesc  (I  wish).  Fiţi  credincioşi  prietenilor  voştri 
Fură  amicii  mei  pe  la  tine  ieril  Cartea  aceasta  a fost  citită 
dc  fratele  meu,  care  a găsit-o  foarte  interesantă.  La  mijlo- 
i-ul  lunci  Aprilie  rom  aveă  zile  frumoase  de  primăvară. 
Cartea  scrisă  de  autorul  acesta  era  bună  pe  vremea  ei, 
dar  acu  a devenit  (has  become)  învechită  (obsolete). 
Lucrătorii  din  fabrice  sânt  foarte  obosiţi  după  o zi  de 
muncă  grea.  Cine  eră  bărbatul  acela  cu  care  ai  vorbiţi 
Era  unchiul  meu  care  pleacă  mâne  la  Franţa.  Vecinii  noştri 
sânt  oameni  foarte  buni,  cărori  li-e  milă  de  cei  săraci.  E 
greu  de  spus  care  din  doi  va  câştigă.  Cu  ajutorul  câtor-vă 
oameni,  asta  ar  fi  lucru  uşor  de  făcut  (to  do).  Cel  ce 
iubeşte  citirea  poate  deveni  (may  become)  om  învăţat. 

III.  In  the  city  of  Bucharest  will  be  found  hospitals, 
churches,  markets,  schools,  post-offices,  factories,  and  all 


the  other  establishments  (% iubiiimentc ) of  a large  city. 
Which  of  the  two  is  right?  It  seems  to  me  (//<>'  " pare) 
that  he  is  right.  Do  you  like  to  read  the  writings  of  this 
author?  Yes,  I do.  Have  you  been  at  church  this  morning? 
How  long  have  you  been  in  this  country?  Have  you  enough 
time  to  finish  ( a isprăvi)  all  your  work?  I have  lost  some 
of  my  books;  somebody  must  have  found  them  ( trebue 
să  le  fi  găsit),  but  they  have  not  been  returned  ( înapoiate ) 
to  me  as  yet.  What  has  become  ( ce  s’a  întâmplat)  of  the 
books  I lent  you,  after  you  had  told  me  that  you  found 
some  of  them  very  interesting?  Would  you  come  to  my 
home  if-  you  knew  that  my  friends  had  already  arrived 
(au  şi  sosit)  there?  It  is  cold  outside  (afară);  do  you 
think  (crezi)  it  will  rain  (plouă)  to-day?  Parents  wish 
their  children  to  be  as  learned  and  as  honest  as  possible 
(cât  se  poate  de  cinstiţi).  I don’t  think  there  is  anybody 
happier  than  you,  after  you  have  received  all  those  useful 
objects.  There  are  dishonest  people  (oameni  necinstiţi), 
who  nevertheless  (totuşi)  wish  others  to  be  honest  towards 
them. 

REGULAR  CONJUGATION. 


Roumanian  verbs  are  divided  into  four  conjugations 
according  to  their  endings  in  the  infinitive: 


First  conjugation: 
Second  conjugation: 
Third  conjugation: 
Fourth  conjugation: 


Verbs  ending  in  -â; 

„ ..  -eâ; 


„ -e; 

„ -i,  or  Î, 


Following  are  tables  of  the  four  regular  conjugations. 
Simple  tenses  of  any  regular  verb  may  be  formed  from 
them  by  joining  the  terminations  indicated  in  heavy  type 
to  the  root  of  the  verb.  i.  e.,  that  part  of  the  verb  obtained 
after  cutting  off  the  ending  of  the  infinitive.  Before  this 
is  done,  however,  the  changes  noted  on  pages  70-72 
which  regular  verbs  may  undergo,  must  be  taken  into 


account. 


67 


First  Conjugation 

a jur-a , to  swear 


Present  Indicative 

Present  Subjunctive 

(eu)  jur,  I swear,  I am 

■să  jur,  that  I may  swear,  that 

(tu)  juri  swearing,  etc.  săt  juri  I should  swear,  etc. 


(el)  jură 
(noi)  jurăm 
(roi)  juraţi 
(ei)  jură 

să  jure 
să  juram 
să  j urnii 
să  jure 

Imperfect 

Imperative 

juram,  I swore,  I was 

jurai  swearing,  etc.  jură,  (you)  swear 


jură 

juram 

juraţi 

jurau 

(să  jure),  let  him  swear,  etc. 
(să  jură m) 
juraţi 
(să  jure) 

Preterite 

Pluperfect 

jurai,  I swore,  etc. 
juraşi 
*jură 

jurarăm 

jurarăţi 

jurară 

jurasem,  I had  sworn,- etc. 

juraseşi 

jurase 

jurasem 

juraseţi 

jurase (ră) 

'*•)  The  third  person  singular  of  the  preterite  is  stressed 
on  the  last  syllable,  though  the  accent  is  not  indi- 
cated 


Present  Participle 


Past  Participle 


jurând,  swearing  jurat,  sworn 

Tenses  not  included  in  the  above  and  following  tables 
are  compound  and  may  be  formed  by  following  the  rules 
given  in  the  section  on  auxiliary  verbs,  pages  61-64. 

Second  Conjugation. 


a făc-eâ,  to  be  silent. 


Present  Indicative 

lac,  I am  silent,  etc. 

taci 

tace 

tăcem 

faceţi 

iac 

Imperfect 

făceam,  I was  silent,  etc. 

făceai 

făcea 

făceam 

făceaţi 

făcea n 

Preterite 

făcui,  I was  silent 

făcuşi 

făcu 

făcurăm 

făcurăţi 

făcură 


Pluperfect 

făcusem,  I had  been  silent, 

făcuseşi  etc. 

făcuse 

făcusem 

făcuseţi 

făcuse  (ră) 

Present  Subjunctive 

să  tac,  that  I may,  or  should 
să  taci  be  silent,  etc. 

să  tacă 
să  tăcem 
să  făoe(i 
să  tacă 

Imperative 

faci,  be  silent 

(să  facă)  let  him  be  silent 

(să  facem) 

faceţi 

(să  tacă) 


69 


Present  Participle 


Past  Participle 


/«rând,  being  silent 


/«rut,  silent 


Third  Conjugation. 

a bat-e,  to  beat. 


Present  Indicaţi»'*  Pluperfect 


bat,  1 beat,  etc. 

//«Zusem,  I had  beaten,  etc. 

baţi 

bătuseşi 

bate 

//«/use 

bate  ni 

bătusem 

//«/eţi 

bătnseţi 

tat 

bătuse (ră) 

Imperfect 

Present  Subjunctive 

M/eam 

să  bat,  that  I may,  or  should, 

bateai 

să  baţi  beat,  etc. 

bă  teh 

să  bata, 

bate  am 

să  ?/«/em 

//«/eaţi 

să  bateţi 

//«<eau 

să  bath 

Preterite 

Imperative 

bătui 

/«//uşi 

bate,  beat,  etc. 

bătu 

(să  bată) 

hăt  urăm 

(să  bate m) 

//«/urâţi 

bateţi 

//«/ură 

(să  bath) 

70 


Present  Participle 


Past  Participle 


bătând.  beating 


hăt  ut,  beaten. 


Fourth  Conjugation. 


a fug- i 

Present  Indicative 

lug,  l run,  etc 

rug  i 

fuge 

fugim 

lug  it/ 

tug 

Imperfect 


to  run. 

Pluperfect 

/«.r/isem,  I had  run,  etc 

fugiseşi 

fugise 

f i/fidsem 

fugiseti 

fugise 

Present  Subjunctive 


fug îam,  I ran,  I used  to  run,s«.  fug,  that  I may  run,  etc 
/izoiai  etc.  să  fugi 


iu  gill 
fugiam 
tugiuti 
fugiau 

Preterite 

fugii,  1 ran,  etc 

*j/f/işi 

utgi 

fugirăm 

/«f/irăţi 

fugiră 


să  fugă, 
să  fugim 
să  fugiţi 
să  fugă 

Imperative 

fugi,  run,  etc. 

(să  fugă) 

(să  fugim) 
fugiţi 
(să  fugă) 


Present  Participle  Past  Participle 

tivind,  running  fugit,  ran 

Note  *>  Some  write  fugeam,  fugcafi,  etc.  with  ea  instead 
of  ia. 


71 


REMARKS  ON  THE  REGULAR  VERBS. 

A large  number  of  verbs  of  the  first  conjugation  add  the 
particle  -ez-  or  -eaz-  to  the  terminations  of  the  present 
indicative,  subjunctive  and  imperative.  Thus:  lucre z,  luc- 
rezi, luc reazii,  lucrum,  lucraţi,  lucre ază  (I  work,  etc.);  ca 
să  lucrez,  ca  să  lucrezi,  ca  să  lucreze,  ca  să  lucrăm,  ca  să 
lucraţi,  ca  să  lucreze  (that  I may  work,  etc.) ; lucrează,  să 
lucreze , lucraţi,  să  lucreze  (work,  let  him  work,  work,  let 
them  work) 

Verbs  of  <he  first  conjugation  of  which  the  root  ends  in 
fl,  pi,  hi,  rl,  tr,  take  a u in  the  first  person  singular,  and 
an  i in  the  second  person  singular  of  the  present  indicative 
and  present  subjunctive: 

1.  aflu  <1  find),  primblu  (I  take  a walk),  urlu  (I  roar), 

mtru  (I  enter),  umplu  (I  fill); 

2.  afli  (you  find),  primbll , urli,  intri,  umpli. 

Verbs  with  roots  ending  in  a vowel  receive  u (short)  in 
the  firs*  person  singular  of  both  the  indicative  and  sub- 
junctive: 

dau  (I  give),  dcscuin*  (I  open),  beau  (I  drink), 

sen'll  (I  write),  ştiu  (I  know). 

Third  conjugation  verbs  are  divided  into  categories: 
those  of  which  the  preterite  ends  in  -ui,  in  accordance 
with  the  terminations  given  on  page  69,  and  others  with 
the  preterite  ending  in  -sei.  An  example  of  the  latter  cate- 
gory is:  alesei,  aleseşi,  alese,  aleserăm,  aleserăţi,  aleseră  (I 


*)  The  short  u in  the  endings  -aiu,  -eiu,  -uiu,  -oiu  is 
usually  not  pronounced. 


72 


chose,  you  chose,  etc.)-  Further,  verbs  of  the  third  conju- 
gation of  which  the  preterite  ends  in  -ui  have  in  the  plu- 
perfect the  endings  given  on  page  6S;  but  if  they  belong 
to  the  group  having  the  preterite  in  -sei  the  pluperfect  has 
the  following  terminations:  alesesem,  aleseseşi,  alesese, 
alesesem,  cleseseţi,  aleseseră  (I  had  chosen,  you  had  cho- 
sen, etc  > 

A lavge  number  of  verbs  of  the  fourth  conjugation  have 
the  endings  shown  by  the  following  example  in  the  present 
indicative,  present  subjunctive,  and  imperative:  privesc, 
priveşti.  priveşte,  privim,  priviţi,  privesc  (I  look  at,  etc.) ; 
ca  să  privesc,  ca  să  priveşti,  ca  să  privească,,  ca  să  privim, 
ca  să  omviţi  ca  să  privească  (that  I may  look  at,  etc.) ; 

priveşte  (look  at,  behold),  să  privească  (let  him  look  at, 
let  him  oehold) 

The  past  participle  of  verbs  of  the  third  conjugation  ends 
in  -ut,  when  their  preterite  ends  in  -ui;  but  when  the 
latter  ends  in  -sei  the  past  participle  has  the  termination 
-s  oi  -U 

băi  ui  (I  beat)  — băi ut  (beaten); 
alesei  (I  chose)  — ales  (chosen); 
spărsei  (I  broke)  — spart  (broken). 


EXERCISE  15. 

THE  REGULAR  CONJUGATIONS. 

The  following  is  intended  to  serve  as  a vocabulary  of 
some  of  the  most  common  verbs  in  the  language,  arranged 
according  to  their  conjugation. 

First  Conjugation. 

adaogă,  to  add  (to)  întrebă,  to  ask 

adună,  to  add,  to  gather  învăţă,  to  learn 


73 


află,  to  find 
ajută,  to  help 
alergă,  to  run 
anunţă,  to  announce 
apucă,  to  seize 
arătă,  to  show 
aruncă,  to  throw 
ascultă,  to  listen 
aşteptă,  to  wait  (for) 
aşeză,  to  arrange,  to  set 
atârnă,  to  hang 
băgă,  to  put  inj&ăjui  de 

seamă,  to  notice 
cântă,  to  sing 
căpătă,  to  get,  to  obtain 
cărâ,  to  carry 
câştigă,  to  gain,  to  win 
căută,  to  seek 
chemă,  to  call 
cugetă , to  think,  to  ponder 
se  culcă,  to  go  to  sleep 
cumpără,  to  buy 
curăţă,  to  clean 
dă,  tc  give 
declară,  to  declare 
(ge)desbrăcă,  to  undress 
iertă,  to  excuse,  to  forgive 
(sc)îmbrăcă,  to  dress 
încercă,  to  attempt 
înşelă,  to  cheat,  to  fool 


lăsă,  to  leave,  to  let 

legă,  to  tie 

luptă,  to  fight 

mancă,  to  eat 

se  miră,  to  be  surprised 

(sc) mişcă,  to  move 

numără,  to  count 

observă,  to  notice 

plecă,  to  depart 

plouă,  to  rain 

refuză,  to  refuse 

ridică,  to  raise,  to  lift 

rugă,  to  pray,  to  request,  beg 

scăpă,  to  save,  to  escape 

se  sculă,  to  rise,  to  get  up 

schimbă,  to  change 

sctnănă,  to  resemble 

spălă,  to  wash 

speră,  to  hope 

stă,  to  stand 

strică,  to  spoil 

strigă,  to  shout 

tăiă,  to  cut 

ţipă,  to  shriek 

uită,  tc-  forget 

umblă,  to  walk 

urcă,  to  raise,  to  ascend 

vărsă,  to  spill 

v ătămă,  to  injure,  to  damage 


Among  verbs  of  the  first  conjugation  taking  the  parti- 
ciple -SZ-,  -ează-,  may  be  mentioned:  cercetă  (to  investi- 
gate), copiă  (to  copy),  dură  (to  last),  înainta  (to  progress, 
to  gc  forward),  încetă  (to  cease),  încrcdinţă  (to  entrust, 
to  assure),  informă  (to  inform),  însemnă  (to  signify,  to 
mark),  înştiinţă  (to  notify,  to  announce),  întârzia  (to  be 


'4 


late,  to  delay),  întrebuinţa  (to  use),  lucru  (to  work), 
micşoră  (to  diminish),  păstră  (to  conserve),  studid  (to 
study),  urmă  (to  continue,  to  follow),  uză  (to  use),  and 
vizită  (to  visit). 


Second  Conjugation. 


'apărcă,  to  appear 
câdeă,  to  fall 
dispăreă,  to  disappear 
încăpeă,  to  contain,  to  hold 
pared,  to  seem 
‘placed,  to  please 
'rămânea,  to  remain,  to  stay 
pitted,  to  be  able  to 


*scădeâ,  decrease,  diminish 
şedeă,  to  sit,  to  dwell 
*tdced,  to  be  silent 
* fined,  to  hold 
umpled,  to  fill 
reded,  to  see 
zdced,  to  lie 


Note:  The  verbs  preceded  by  an  asterisk  have  also  the 
variants  apare,  dispare,  place,  rămâne,  scade,  tace, 
tine,  which  are  considered  as  belonging  to  the 
third  conjugation. 

Third  Conjugation. 


aduce,  to  bring;  (past. 

part.)  adus 
ajunge  (intransitive),  to 
suffice;  (trans.)  to 
reach;  (past  part.) 
ajuns 

alege,  to  select;  (past  part.) 

ales 

aprinde,  to  light;  aprins 
arde,  to  burn;  ars 
ascunde,  to  hide;  ascuns 
bate,  to  heat;  bătut 
cere,  to  beg,  to  ask;  cerut 
coace,  to  bake;  copt 
coase,  to  sew;  cusut 


înţelege,  to  understand; 

înţeles 

merge,  to  go,  to  walk;  mers 
naşte,  to  give  birth  to;  se 
naşte,  to  be  horn;  născut 
ninge,  to  snow ; nins 
pierde,  to  Lose;  pierdut 
preface,  to  alter;  prefăcut 
pricepe,  to  comprehend; 

priceput 

pune,  to  put;  pus 
râde,  to  laugh;  râs 
răspunde,  to  answer,  to 

reply;  răspuns 


75 


erode,  to  believe;  crezut 
cuprinde,  to  include,  to  con- 
tain ; cuprins 
creşte,  to  grow;  crescut 
culege,  to  gather;  cules 
cunoaşte,  to  know,  to  be 
acquainted  with;  cunoscut 
deschide,  to  open,  to 

unlock;  deschis 
duce,  to  carry;  sc  duce,  to 

go  away;  das 
face,  to  do,  to  make;  făcut 
fierbe,  to  boil;  fiert 
frânge,  to  break;  frânt 
impinge,  to  push;  împins 
începe,  to  begin;  început 
închide,  to  close;  închis 
întinde,  to  stretch;  întins 
întoarce,  to  turn;  sc  în- 
toarce, to  return;  întors 


recunoaşte,  to  recognize; 

recunoscut 
rupe,  to  break;  rupt 
scoate,  to  take  out;  scos 
seric,  to  write;  scris 
sparge,  to  break;  spart 
spune,  to  tell;  spus 
şterge,  to  wipe;  şters 
stinge,  to  extinguish;  stins 
strânge,  to  press,  to  squeeze, 
to  gather,  to  save;  strâns 
(sc)  teme,  to  fear;  temut 
tine,  to  hold,  to  keep;  ţinut 
trage,  to  draw,  to  pull;  Iras 
trece,  to  pass;  trecut 
trimite,  to  send;  trimis 
ucide,  to  kill;  ucis 
vinde,  to  sell;  vândut 
zice,  to  say;  zis 


Fourth  Conjugation. 

In  the  following  short  list  of  the  most  usual  verbs  of 
the  fourth  conjugation  those  receiving  the  particle  -esc 
(•eşti,  este)  are  marked  with  the  asterisk: 


acoperi,  to  cover 
adormi,  to  fall  asleep 
aseuti,  to  sharpen 
auzi,  to  hear 
azvârli,  to  hurl 
*cheltui,  to  spend 
*citi  ( ccti ),  to  read 
coborî,  to  descend 
(■urâţi  (=  curăţă) , to  clean 
descoperi,  to  discover 


muri,  to  die 

*nimcri  ( nemeri ),  to  find, 

to  hit  upon 

*numi,  to  name 
oferi,  to  offer 
omorî,  to  kill 
*ostcni,  to  tire 
pieri,  to  perish,  to  disappear 
*pofti,  to  desire 


76 


despărţi,  to  separate 
deveni,  to  become 
*dovedi,  to  prove 
fugi,  to  run,  to  flee 

* gândi,  to  think 
*glumi,  to  jest 
*goni,  to  chase 
*hotărî,  to  decide 
*hrăni  (=  nutri),  to  feed 

(i)eşi,  to  go  out 
*împărţi,  to  divide 
*lmplini,  to  fulfill 
* încălzi , to  warm 
* îngriji , to  take  care  of 

* însoţi,  to  accompany 

* isprăvi,  to  finish 
*iuT)i,  to  love 

*izbi,  to  strike,  to  hit 
*locui,  to  dwell 
*lovi,  to  hit 
mirosi,  to  smell 
*mulţumi,  to  thank 
*munci,  to  work 


*porni,  to  start,  to  depart 
*porunci,  to  order 
*potrivi,  to  adjust 
*primi,  to  receive 
*repeti,  to  repeat 
sări,  to  jump 
*servi,  to  serve 
*sfătui,  to  advise 
*sili,  to  compel 
simţi,  to  feel 
* sluji,  to  serve 
*sosi,  to  arrive 
şti,  to  know 
suferi,  to  suffer 
sui,  to  ascend 
*tărî,  to  drag 
*trăi,  to  live 

*trânti,  to  throw  with  force 
vârî,  to  thrust,  to  put  into 
veni,  to  come 
*vesti,  to  announce 
*vorbi,  to  talk 
*zări,  to  espy 


« 


In  the  following  text  trace  each  verb  to  its  infinitive  form: 

O întrecere 1 întru 2 a face  bine* 

Doi  fraţi,  ce  locuiau  într’un  sat,  erau  deprinşi 4 încă  de 
mici  a face  bine;  şi  se  iubeau  unul  pe  altul  cu  adevărată 5 
iubire 6 frăţească.'1  Unul  eră  căsătorit  şi  celalt  trăia  singur. 
F.i  îşi  lucrau  moşia 9 împreună , moştenită 10  de  la  părinţi. 
Venind  timpul  secerişului11  făcură  din  snopii a adunaţi  de 
pe  locuri  două  clăi 13  egaleu  ps  cari  le  lăsară  pe  câmp 15 
Fratelui  necăsătorit 18  îi  reni  peste  noapte  o bună  ideie; 


7 T 


el  zise  in  sine:'1  “ Fratele  men  are  femeie  ţi  copii  d'a  nut- 
ri-, nu  va  fi  drept'1'  dară'0  ca  partea  mea  să  fie  tot  aşa  de 
mare  ea  a lui;  deci  mă  roia  duce  şi  voiu  mai 20  pune  din 
daca  mea  in  claca  lui  câţiva  snopi;  el  nu  va  băgă  de  scamă 
cr  am  făcut  şi  va  primi.”  Precum  gândi  aşâ  şi  făcu. 

în  aceiaşi  noapte  celalt  frate  se  sculă  şi  el  şi  zise 
femeii  sale:  “ Frate-meu 21  e june02  el  n’are  pe  nimeni  ca 
să-l  ajute  in  lucrul  său  şi  să-l  mângâie 23  în  năcazurile 24  lui, 
au  e drept  ca  noi  să  luăm  din  locul  comun 25  atâţia  snopi 
ca  şi  el;  să  ne  ducem  dară  şi  să  cărăm,  fără 28  să  ştie  el, 
snopi  din  claca  noastră  în  claca  lui;  el  nu  va  observă  ce 
am  făcut  şi  nu  va  puteă  refuză."  Şi  ei  făcură  precum 
gândiră. 

A doua  zi  fiecare  din  fraţi  se  duse  la  locul  său  în  câmp 
şi  fiecare  se  miră  în  sine,  văzând  că  clăile  sunt  egale; 
nici  unul,  nici  celalt  nu'şi  puteă  dă  seamă 27  de  aceasta 
minune 2S  Ceia  ce  făcuseră  în  noaptea  dintâiu  mai  repeţiră 
hi  câtcră  nopţi  una  după  alta,  fără  să  ştie  unul  de  aceea 
•.  c făceă  celalt,  şi  fiindcă  fiecare  duceă  din  întâmplare 20  tot 
atâţia  snopi  din  cine  în  cealaltă,  clăile  rămâneau  totdeauna 
'.gale.  Dar  într’o  noapte,20  cărând '■  snopi  din  o-  clac  în 
cealaltă,  se  întâlniră  unul  cu  altul  şi  acum  înţeleseră  ci  de 
ce  clăile  lor  au  rămas  tot  egale;  tot  odată 31  nu  se  putură 
miră  destul,22  cum  de 33  le-a  venit  la  amândoi  aceiaşi 
uleie  bună  de  a se  întrece 34  întru  a face  bine  unul  altuia. 

Fratele  cel  mai  marc  îmbrăţişă 38  pe  cel  mai  mic  Şi-i  zise: 
“O!  de™  ar  trăi  bunii  noştri  părinţi,  să  ne  vază  cam  ne 
iubim  unul  pe  altul ! Ei  ar  fi  bătrânii  cei  mai  fericiţi !” 

Notes.  1)  (f.)  rivalry,  competition.  2)  in.  3)  a face 
bine,  to  do  acts  of  kindness  4)  accustomed,  wont.  5)  true 
6)  love.  7)  brotherly.  8)  married.  9)  (f.)  farm.  10)  in- 
herited 11)  (n.),  reaping-time,  harvest-time.  12)  (m.), 
sheaf.  13)  (f.)  heap.  14)  equal.  15)  (n.)  field.  16)  single, 

unmarried.  17)  to  himself.  18)  just.  19)  therefore. 
20)  (adv.)  again.  21)  for  fratele  meu.  22)  = •tânăr. 
23)  comfort.  24)  (n.)  trouble,  vicissitude.  25)  common. 


7S 


26)  without.  27)  «-’şi  dă  scama,  to  realize.  28)  (f.)  mira- 
cle. 2!))  din  Întâmplare,  accidentally,  by  chance.  00)  Intr’o 
noapte,  one  night.  31)  tot  odată,  at  the  same  time. 
32)  sufficiently.  33)  cum  de,  how  it  came  about  that. 
34)  to  compete,  to  vie  with  each  other.  35)  embraced 
36)  if  only. 


Give  a synopsis  of  the  conjugation  of  the  following  verbs 
in  the  third  person  singular: 

1)  alergă,  cumpără,  lăsă,  se  miră,  ridică,  strică; 

2)  cădeă,  încăpea,  şedea,  umplea,  zăcea,  putea; 

3)  alege,  crede,  Împinge,  pricepe,  ţine,  zice; 

4)  adormi,  deveni,  ieşi,  omori,  porunci,  vorbi. 


79 


IRREGULAR  VERBS. 

a bed,  to  drink. 

Present  indicative:  beau,  bei,  bcâ;  bem,  beli,  beau. 
Impertect  beam,  beai,  etc. 

Prete'ite:  băni,  băuţi,  bău;  bău  răi  m , bănirăţi,  băură. 
Pluperfect:  băusem,  etc 
Imperative:  bcâ;  beţi. 

Present  subjunctive:  să  beau,  să  bei,  să  bcâ;  să  bem, 
să  beţi,  să  bcâ. 

Present  participle:  bând. 

Past  oart’ciple:  băut 


a dă,  to  give 

Present  indicative:  dau,  dai,  dă;  dăm,  daţi,  dau. 
Imperfect-  dam  (dădeam),  dai  (dădeai,  dedeai) . etc. 
Preterite:  dedei  (dădui),  dedeşi,  dede  (dete);  dederăm, 
dederăţi,  dederă  (deferă). 

Pluperfect:  dedesem  (dădusem),  dedeşi,  dcdcsc;  dedese • 
răm,  deduserăţi,  dedeserăi. 

Imperative:  dă;  daţi. 

Present  subjunctive:  să  dau,  să  dai,  să  deă  (să  dee); 
să  dăm,  să  daţi,  să  deă  (să  dee). 

Present  participle:  dând. 

Past  participle:  dat. 

a lă,  to  wash  (one’s  head). 

Present  indicative:  Iau,  lai,  la;  lam,  laţi,  lau. 

Impertect:  lam,  etc. 

Preterite:  lăui,  etc. 

Pluperfect : lăţisem,  etc. 

Imperative:  la;  laţi. 

Present  subjunctive:  să  Iau,  să  lai,  să  lea  (să  lee),  etc. 
Present  participle:  land. 

Past  participle:  lăut. 


80 


a luă,  to  take. 

Present  indicative:  iau,  iei,  iâ;  luăm,  luaţi,  iau. 
Imperfect:  luam,  etc. 

Preterite:  luai,  luaşi,  luă;  luară/m,  lu  ar  aţi,  luară. 
Pluperfect:  luasem,  luaseşi,  luase;  luaserâm,  luaserăţi, 
luaseră. 

Imperative:  ia;  luaţi. 

Present  subjunctive:  să  iau,  să  iei,  să  iee  ( să  iâ) ; să 
luăm,  să  luaţi,  să  iee  (iâ). 

Present  participle : luând. 

Past  participle:  luat. 

a stă,  to  stand,  to  be,  to  find  one’s  self. 

Present  indicative:  stau,  stai,  stă;  stăm,  staţi,  stau 
Imperfect:  stăm  (stăteam),  etc. 

Preterite:  stetei  (statui),  steteşi,  stete;  steterăm,  ste- 
terăţi,  steteră. 

Pluperfect:  stetesem  (stătusem),  steteseşi,  stetese;  stetc- 
serăm,  steteserăţi,  steteseră. 

Imperative: stai;  staţi. 

Present  subjunctive:  să  stau,  să  stai,  steă  (să  stee);  să 
stăm,  să  staţi,  să  stea  (să  stee). 

Present  participle:  stând. 

Past  participle:  stat. 

a işti,  to  know,  to  be  acquainted  with. 

Present  indicative:  ştiu,  ştii,  ştie;  ştim,  ştiţi,  ştiu 
Imperfect:  ştiam,  etc. 

Preterite:  ştiui,  etc. 

Pluperfect:  ştiusem,  etc. 

Imperative:  ştii;  ştiţi. 

Present  subjunctive:  să  ştiu,  să  ştii,  să  ştie;  să  ştim. 
să  ştiţi,  să  ştie. 

Present  participle:  ştiind. 

Past  participle:  ştiut. 


81 


a rcnl.  to  come. 

Present  indicative:  viu,  vii,  vine',  venim,  veniţi,  un. 
Imperfect'  veneam,  etc. 

Preterite:  venii,  etc. 

Pluperfect:  venisem,  etc. 

Imperative:  vino;  veniţi 

Present  subjunctive:  să  viu,  să  vii,  să  vie;  să  venim 
să  veniţi,  să  vie. 

Present  participle:  venind 
Past  participle:  venit 

a vreâ  ( a voi),  to  wish. 

Present  indicative:  vreau  ( voiu ),  vrei  (vei),  vreâ 
(va);  vrem  (voim,  vom),  vreţi  (voiţi,  veţi),  vor  (voiesc). 
Imperfect:  vream  (voiam),  etc. 

Preterite:  vruiu,  etc. 

Pluperfect:  vrusem  (voisem),  etc. 

Imperative:  vrea  (roieşte);  vreţi  (voiţi). 

Present  subjunctive:  să  vreau,  să  vrei,  să  vreâ  (să  vree) ; 
să  vrem,  să  vreţi,  să  vreâ  (să  vree). 

Present  participle:  vrând 
Past  participle:  vrut. 


«2 


CONJUGATION  OF  THE  AUXILIARY  VERBS. 


The  auxiliary  verbs,  a arcă  and  a fi,  are  also  irregular. 
Their  conjugation  is  as  follows: 

1.  a arcă,  to  have. 

Present  Indicative 


am,  I have,  etc. 

ai 

are 

avem 

aveţi 

au 

Imperfect 

aveam,  I had,  etc. 

aveai 

arcă 

aveam 

aveaţi 

aveau 

Preterite 

avui,  I had,  etc 

avuşi 

avu 

avurăm 

avurăţi 

avură 

Future  Perfect 

voiu  fi  avut,  I shall  have 

vei  fi  avut  had,  etc. 

va  fi  avut 

vom  fi  avut 

veţi  fi  avut 

vor  fi  avut 


Past  Indefinite  (Perfect) 

am  avut,  I have  had,  etc. 

ai  avut 

a avut 

am  avut 

aţi  avut 

au  avut 

Pluperfect 

arusem  (avusesem),  I had 
avusesi  ( avuseseşi ) had,  etc. 
avuse  ( avusese ) 
avusem  ( avusesem ) 
aruseţi  ( avuseseti 
avuse  (avusese) 

Future 

voiu  arcă,  I shall  have,  etc. 

vei  avea 

va  aveă 

vom  aveă 

veţi  aveă 

“'ov  aveă 

Perfect  Subjunctive 

ca  să  fi  avut,  that  I may  have 
had,  etc. 

(for  all  persons) 


S3 


Present  Conditional 


Imperative 


aş  avea,  I would,  or  I should 
ai  avea  have,  etc. 

ar  aveâ 
am  area 
aţi  aveâ 
ar  aveâ 

Perfect  Conditional 


aibi,  have,  etc. 

(să)  aibă 
(să  avem) 
aveţi 
(să)  aibă 

Present  Subjunctive 


aş  fi  avut,  I would,  or  should  ea  să  am,  that  I may  have, 


ai  fi  avut  have  had,  etc.  ca  să  ai 


that  I have,  etc. 


ar  fi  avut 

ca  să  aibă 

am  fi  avut 

ca  să  avem 

aii  fi  avut 

ca  să  aveţi 

ar  fi  avut 

ca  să  aibă 

Present  Participle 

Past 

Participle 

arând,  having 

avut,  had 

2. 

a fi,  to  be. 

Present  Indicative 

Preterite 

sunt  (sunt)  (îs,  -s),  I am, 

etc.  fui,  I was 

fusel 

eşti 

fuşi 

fuseşi  . 

este  (e,  îi,  -i) 

fu 

fuse 

suntem  (suntem) 

furăm  or 

fu  seră m 

sunteţi  (sunteţi) 

furăţi 

fuserăţi 

sânt  (sunt)  (îs,  -s) 

, fură. 

fu  seră 

Imperfect 


cram,  I was 

erai 

eră 

eram 

eraţi 


Past  Indefinite 

am  fost,  I have  been 

ai  fost 

a fost 

am  fost 

aţi  fost 

au  fost 


erau 


Pluperfect 


Perfect  Conditional 


fusesem  ( fusem ),  I had  been  aş  fi  fost,  I would,  or  should 


fuseseşi  ( fuseşi ) 
fusese  (fuse) 
fusesem  {fusem) 
fuseseţi  ( fuseţi ) 
fusese  (fuse) 

Future 

ai  fi  fost  have  been,  etc. 

or  fi  fost 
am  fi  fost 
aţi  fi  fost 
ar  fi  fost 

Present  Subjunctive 

roiu  fi,  I shall  be,  etc. 

ret  fi 

v a fi 

vom  fi 

veil  fi 

r or  fi 

ca  să  fiu,  that  I may  be,  that 

ca  să  fi  I be,  etc 

ca  să  fie 

ca  să  fim 

ca  să  fiţi 

ca  să  fie 

Future  Perfect 

Perfect  Subjunctive 

roiu  fi  fost,  I shall  have  ea  să  fi  fost,  that  I may  have 
vei  fi  fost  been,  etc  been,  etc. 


va  fi  fost 
rom  fi  fost 
veţi  fi  fost 
vor  fi  fost 

(for  all  persons) 

Present  Condiţionai 

a?  fi,  I would,  or  I should 

Imperative 

ai  ft  be,  etc.  fi,  be,  etc. 


ar  fi 
cm  fi 
aii  fi 
ar  fi 

(să)  fie 
(să  fim) 
fiţi 

(să)  fie 

Preeent  Participi© 

Past  Participle 

fiind,  being 

fost,  been 

%\ 

fiind,  being 


fost,  been 


85 


EXERCISE  16. 

THE  IRREGULAR  VERBS. 


cină  (f.) , supper 
dejun  (n.),  breakfast 

Alimente. 


mâncare  (f.),  meal 
prânz  (n.),  lunch 
Articles  of  food. 


apă  (f.),  water 
berc  (f.),  beer 
brânză  (f.),  cheese 
cafcâ  (f.),  coffee 
carne  ( f . ) , meat 
carne  de  miel,  lamb 
carne  de  porc,  pork 
carne  de  viţel,  veal 
caşcaval  (n.),  Swiss  cheese 
ceai  (n.),  tea 

dulceaţă  (f.),  fruit  preserve 
făină  (f.),  flour 
franzelă  (f.),  white  bread 
friptură  (f.) , roast 
lapte  (m.),  milk 


oţet  (n.),  vinegar 

ou  (n.),  egg 

pă(i)ne  (f.),  bread 

piper  (n.),  pepper 

prăjitură  (f.),  cake,  pastry 

salată  (f.),  salad 

sare  (f.),  salt 

slănină  (f.) , bacon 

smântână  (f. ) , cream 

şuncă  (f. ) , ham 

supă  (f.),  soup 

unt  (n.),  butter 

unt-dc-lcnm  (n.),  oii 

vin  (n.),  wine 

zahăr  ( zăhar ) (n.),  sugar. 


I.  Fi-o  foame,  Domnule ? Ce  poftiţi ? Dă-mi,  te  rog, 
niţică  (n  little)  friptură  de  viţel  şi  o cafcâ  cu  prăjitură. 
Au  roiţi  alt  ceval  Nu ; asta  mi-e  destul.  Prietenii  mei  de 
şcoală  au  fost  invitaţi  la  cină.  Ştiu  bine  că  mulţi  din 
ci  sânt  deprinşi  cu  vin,  şi  deci  voiu  îngriji  ca  să  avem  vin 
la  masă.  Nu  trăim  ca  să  mâncăm,  ci  mâncăm  ca  să  trăim. 
Cum,  vă  place  prăjitura  aceasta,  Domnule ? E foarte  gus- 
toasă (savory).  La  ce  oră  vom  măncâ  noi  astă  seară ? 
îndată  ce  (as  soon  as)  vor  sosi  prietenii  de  cari  ţi-am 
vorbit.  Ce  ai  poruncit  de  mâncare ? Nu  mult;  numai  o 
bucăţică  (piece)  de  friptură  şi  o mică  prăjitură  cu 
< cai.  Vino,  te  rog, / numaidecât  (immediately),  ca  să  ne 
putem  aşeză  Iz  masă. 


86 


II.  How  I wish  I had  a garden,  from  which  to  gather 
flowers  end  vegetables  ( verdeţuri )!  There  are  some  youths 
who  do  not  wish  to  learn  certain  ( uncle  lucruri),  because 
they  believe  they  won’t  be  of  any  use  ( dc  folos)  to  them 
in  life.  They  do  not  know  that  no  matter  how  much  one 
studies  ( oricât  ar  învăţă  omul)  in  one’s  youth,  one  never 
learns  enough.  Tell  me  with  whom  you  associate  (tc 
însoţeşti)  and  I will  tell  you  who  you  are.  It  is  much 
better  to  know  nothing  than  to  be  misinformed  (şti  greşit). 
I wish  you’d  come  to-morrow,  so  that  we  may  work  to- 
gether. Do  you  wish  to  come?  Man  can  do  almost  any- 
thing he  may  desire.  What  will  we  have  for  lunch  to-day? 
Anything  you  may  desire. 


EXERCISE  17. 

SELECTION  FOR  READING. 

S’ A K'/’/AS  VIAŢA. 

«’a  stins1  viaţa  falnice?  Veneţii, 

N’auzi 3 cântări, ' nu  vezi'  lumini  de  baluri 
Pe  scări 7 de  marmură ,8  prin  vechi  portaluri 9 
Pătrunde 10  luna  înălbind,11  păreţii. 

Olceanos  se  plânge 12  pe  canaturi ,13 
El  numa u ’n  reci11  e’n  floarea  tinereţii,11' 
Miresei 17  dulci  i-ar  da  suflarea 18  vieţii, 

Izbeşte10  ’n  ziduri 20  vechi,  sunând 21  din  valuri P 

Ca  ’n  ţintirimf 3 tăcere 24  c ’n  cetate .“ 

Preot  rămas 26  din  a vechime i27  zile, 

San-Mare,  sinistru, 28  miezul  nopţii 23  bate.00 

Cu  glas 31  adânc,  cu  graiul 32  de  Sibile ,“ 

Rosteşte 34  Im 35  în  clipe 36  cadenţate  :37 
“Nu  ’nrie*  morţii 10  — e ’n  zadar,4"  copilei  ” 


Mihail  Emincscu. 


87 


Notes.  1)  from  a se  stinge,  to  be  extinguished.  2)  falnic, 
superb,  imposing.  3)  you  do  not  hear.  4)  cântare  (f.), 
song.  5)  fr  >m  a vedeă,  to  see.  6)  bal  (n.),  ball.  7)  scară 
( f. ) , stair.  8)  marmură  (f. ) , marble.  9)  portal  (n.),  portal. 
10)  a pătrunde,  to  penetrate.  11)  a înălbi,  to  whiten. 
12)  a sc  plânge,  to  bewail,  to  weep.  13)  canal  (n.),  canal 
i4)  = numai.  15)  hired,  forever.  16)  tinereţe  (f.),  youth. 
17)  mireasă  (f.),  bride.  18)  (f. ) , breath.  19)  from  a izbi, 
to  strike,  to  hit.  20)  zid  (n.),  wall.  21)  from  a sună, 
w ring  22)  val  (n.),  wave.  23)  (n.),  cemetery.  24)  (f.) , 

silence.  25)  (f.) , city.  26)  past  part,  of  a rămâne,  to 
remain.  27)  vechime  (f.),  antiquity.  28)  sinister.  29)  miezul 
nopţii,  midnight.  30)  from  a bate,  to  strike,  to  beat. 
31)  (n  > voice.  32)  (n.),  speech.  33)  Sibilă,  Sibyl. 
34)  from  a rosti,  to  pronounce.  35)  calmly.  36)  (f.), 
instant;  (poetically,  as  here)  interval.  37)  cadenced. 
33)  from  a învia,  to  come  to  life.  39)  the  dead.  40)  in 
zadar,  in  vain. 


THE  ADVERB. 


Some  adjectives  in  the  masculine  gender  may  serve  as 
ad verbs,  as: 


aspru,  harsh,  harshly 
deplin,  complete,  completely 
frumos,  beautiful,  beauti- 
fully 

grozav,  terrible,  terribly 
iute,  quick,  quickly 
mărunt,  minute,  minutely 


neapărat,  absolute,  absolutely 
perfect,  perfect,  perfectly 
prost,  stupid,  bad;  stupidly, 
badly 

repede,  rapid,  rapidly 
tare,  strong,  strongly 
urât,  ugly,  repulsively 


Adverbs  may  be  formed  by 

(1)  substituting  the  termination  -este  for  the  ending 
-esc  of  adjectives,  as 


88 


domnesc ; domneşte  (princely).  From  domn,  prince. 
nebune  sc  (insane);  nebuneşte  (insanely).  From 
nebun,  madman. 

românesc  (Roumanian) ; româneşte  (in  the  Rou- 
manian way).  From  Român,  Roumanian. 

(2)  joining  the  suffixes  -is  or  -âş  to  the  roots  of  nouns, 
adjectives  and  verbs,  as 

cruciş  (crosswise,  transversely).  From  cruce,  cross. 
furiş  (furtively).  From  a fură,  to  steal. 
pitiş  (stealthily).  From  a piti,  to  conceal. 
târâş  (in  a dragging  manner).  From  « se  târî, 
to  crawl. 

An  important  peculiarity  of  the  Roumanian  language 
lies  in  its  use  of  nouns  to  fulfill  the  function  of  adverbs, 
without  the  addition  of  a suffix.  Thus  in  the  following 
examples  the  nouns  beznă,  joc,  cobză,  are  used  adverbially: 

urâtă  foc,  frightfully  ugly. 
intunerec  beznă,  pitch  dark. 

l’au  legat  cobză,  they  bound  him  head  and  foot. 


COMPARISON  OF  ADVERBS. 

Adverbs  are  compared  by  using  mai  for  the  comparative, 
and  foarte  or  prea  for  the  superlative  degree: 

bine  (well),  mai  bine  (better),  foarte  or  prea  bine 
(beet,  very  well). 

rău  (badly),  mai  rău  (worse),  foarte  rău  (worst, 
very  badly). 

curând  (soon),  mai  curând,  foarte  curând, 
aproape  (nearly),  mai  aproape,  prea  aproape. 


89 


The  following  lists  comprise  the  most  usual  adverbs  and 
adverbial  idioms,  the  latter  especially  being  very  num- 
erous : 

1.  Adverbs  of  Manner. 


abia,  hardly  bine,  well 

adecă  (adică),  that  is  (to  say)r.„ 


aievea,  really,  openly 
alene,  indolently 
altfel,  otherwise 
al(t)  minieri,  al  (t)  mint  erica, 
otherwise,  differently 
anevoie,  with  difficulty 
anume,  namely 
astfel,  thus,  so 
uşă,  thus,  so 

aşişderea,  similarly,  much 
the  same 


cum,  as 

doar(a),  perhaps 
fireşte,  naturally 
împreună,  together 
întocmai,  exactly 
mai,  almost,  all  but 
necontenit,  incessantly 
potrivit,  moderately,  suitably 
tocmai,  exactly 


Here  must  be  added  the  many  adverbs  ending  in  -eşte, 
and  those  which  are  also  adjectives  (see  page  86). 

2.  Adverbs  of  Quantity. 


atât,  so  much,  also 
cam,  a little,  rather 
cât,  how  much 
câtva,  a little,  rather 
destul,  sufficiently 
foarte,  very 
încă,  still,  yet,  more 


mai,  still,  yet,  more 
mult,  much 
nimic,  nothing 
numai,  only,  solely 
prea,  too 
puţin,  little 
tot,  all,  wholly 


B.  Temporal  Adverbs. 


adcs(ea),  often 
adeseori,  often 
acum(a),  acu,  acuşi,  now 
adineaorca,  adineaori,  a 
minute  ago 


ieri,  yesterday 
înainte,  before,  previously 
îndată,  immediately 
întruna,  incessantly 
mereu,  continually 


alaltăieri,  the  day  before 
yesterday 

an,  a year  ago 
apoi,  then,  afterwards 
aseară,  last  evening 
astăzi,  azi,  to-day 
rând,  when 
rând  cu,  some  time 
vă t codata,  sometimes 
atunci,  then 
curând,  soon 
demult,  long  ago,  of  old 
deocamdată,  for  the  time 
being 

deseară,  this  evening 
deunăzi  ( dăunăzi ),  recently, 
the  other  day 
dimineaţa,  in  the  morning 


mă  ( i)nc,  to-morrow 
mult,  a long  time 
neîncetat,  incessantly 
niciodată,  never  (used  in 
negation) 
noaptea,  at  night 
odată,  once,  of  yore 
odinioară,  of  yore,  formerly 
poimâ(i)ne,  the  day  after 
to-morrow 
pururea,  always,  forever 
car,  rarely 

scara,  in  the  evening 
târziu,  late 
totdeauna,  always 
uneori,  sometimes 
vreodată,  sometimes 
zilnic,  daily 
ziua,  in  the  daytime 


de  azi  peste  (or  în)  trei  săptămâni,  three  weeks 
from  to-day 

odată  la  două  zile,  every  second  day 
acum  trei  luni,  three  months  ago 
mâine  dimineaţă,  to-morrow  morning 


4.  Adverbs  of  Place. 


acasă,  at  home 
aci,  acilea,  aici,  aicea,  ici, 
icea,  here 

acolo,  colo,  ocolea,  colea, 
there 

afară,  outside 
aiurea,  elsewhere 
alăturea,  alături,  beside 
aproape,  near 


dincoace,  on  this  side,  hither 
dincolo,  on  the  other  side, 
thither 

dindărăt,  îndărăt,  backward 
împrejur,  around 
încoace,  hither 
încolo,  thither 
încotro,  whither 
înăuntru,  înlăuntru,  inside, 
within 


91 


deasupra,  over,  above, 
uppermost 
dedesubt,  below,  beneath 
departe,  far 

dinainte,  înainte,  before 
dinapoi,  înapoi,  behind 


jos,  down,  downward 
nicăieri  (a),  nowhere 
pretutindeni,  everywhere 
sus,  up,  upward 
unde,  where 
nndevâ,  somewhere 


5.  Adverbs  of  Affirmation,  Negation,  and  Doubt 


aderurat,  true 
ha,  no;  ha  da,  yes;  ba  nu , no 
chiar,  just  so,  positively 
da,  yes 

fireşte,  of  course 
neapărat,  absolutely 


negreşit,  undoubtedly,  with- 
out fall 

viei,  not  even 

nicidecum,  not  in  the  least 
nil,  no 

lioatc,  perhaps,  possibly 
tocmai,  just  so 


Two  negatives  do  not  make  an  affirmative  in  Rouman- 
ian : 

X’am  nimica,  I haven’t  anything. 

Xu’mi  scrie  niciodată,  He  never  writes  to  me. 


Adverbial  Idioms  and  Phrases. 

These  are  very  numerous.  The  folowing  are  some  of 
the  most  usual  in  the  language: 


afară  din  cate,  excessively 
altă-dată  ( aldatâ ),  former- 
ly, at  some  other  time 
arare-ori,  rarely 
astă  scară,  this  evening 
azi  dimineaţă,  this  morning 
ca  la,  about 
cam  aşa,  somewhat 
cât  dc  mult,  as  much  as 
possible 

cât  de  puţin,  as  little  as 
possible 


în  ciuda,  spitefully 
în  curând,  soon 
in  faţă,  vis-â-vis 
in  picioare.,  standing 
in  sus,  upward 
in  zadar,  in  vain 
intr’ adevăr,  in  fact 
intr’ascuns,  secretly 
intr’o  doară,  at  hazard 
intr’una,  incessantly 
jur  împrejur,  all  around 
la  dreapta,  to  the  right 


câtc-odată,  sometimes 
cât  p’aci,  cât  pe  ce,  on  the 
point  (of) 
cel  mult,  at  most 
cel  puţin,  at  least 
cu  (le-amăruntul,  minutely 
cu  desăvârşire,  consum- 
mately 

cu  greu,  with  difficulty 
cu  mărunţişul,  at  retail 
cu  ori-ce  preţ,  at  any  price 
cu  putinţă,  possibly 
cu  toptanul,  wholesale 
cu  lot  dinadinsul,  in  earn- 
est 

cu  totul,  entirely 
d’andoasele,  upside  down 
de  a dreptul,  directly 
de  ajuns,  sufficiently 
de  altfel,  de  al(t)mmteri, 
otherwise 

de  aproape,  from  near 
de  atunci,  since  then 
de  azi  încolo,  hereafter 
de  âună  samă,  surely 
de  cu  vreme,  in  time 
de  demult,  long  ago 
de  departe,  from  far 
de  dimineaţă,  in  the  mor- 
ning 

de  fel,  by  no  means 
de  geaba,  gratuitously,  in 
vain 

de  loc,  at  all 

de  mult,  for  a long  while 


la  fel,  equally,  the  same 
la  stânga,  to  the  left 
la  timp,  in  time 
mai  ales,  mai  cu  samă,  espec- 
ially 

mai  întâi/u,  at  first 
mai  nainte,  before  now 
mai  nimic,  pratically  nothing 
nici  dc  cum,  by  no  means 
ori-când  (.ori  şi  când),  no 
matter  when 
ori-căt,  no  matter  how  much 
ori-cum,  no  matter  how, 

anyhow 

ori-unde,  anywhere 

p’atunci,  at  that  time 

pe  de-asupra,  over,  upon 

pe  de  rost,  by  rote 

pe  deplin,  fully 

pe  din  afară,  by  heart 

pe  dinăuntru , inside 

pe  dos,  inside  out 

pc  faţă,  openly,  frankly 

pe  furiş,  furtively 

pe  Inserate,  towards  evening 

pe  jos,  on  foot 

pe  jumătate,  half-way 

pe  loc,  at  once 

pe  neaşteptate,  unexpectedly 

pe  nemerite,  at  hazard 

pe  nemâncate,  fasting 

pe  nesimţite,  insensibly 

pe  rând,  in  turn 

pe  scurt,  briefly 

pe  seară,  towards  evening 

pe  subt  ascuns,  secretly 


93 


de  obicciu,  usually,  com- 
monly 

de  sigur,  certainly 
de  tot,  wholly 
de  unde,  whence 
de  vreme,  early 
des  de  dimineaţă,  early  in 
the  morning 
din  adihs,  intentionally 
din  ce  in  ce,  more  and  more 
din  când  în  când,  from  time 
to  time 

din  întâmplare,  accidentally 
din  nou,  again 
din  potrivă,  on  the  contrary 
fără  doar  şi  poate,  without 
doubt 


pe  sus,  over  head 
pc  unde,  whereabouts 
pc  urmă,  afterward 
peste  drum,  vis-ă-vis,  across 
the  way 

peste  putere,  beyond  one's 
powers 

peste  puţin,  shortly 
peste  tot,  everywhere 
puţin  câte  puţin,  little  by 
little 

rare-ori,  rarely 
spre  scară,  towards  evening 
spre  ziuă,  at  day-break 
tot-de-odatâ,  at  the  same 
time 

tot-una,  all  the  same 


There  is  no  uniformity  observed  in  the  writing  of  some 
ct  the  compound  adverbs.  Thus,  some  write  devreme, 
mciodată,  dedemult,  înadins  in  one  word,  while  others  write 
fne  parts  separately,  de  vreme,  nici  o dată,  de  de  mult. 
în  adins. 


EXERCISE  18. 
THE  ADVERB. 


I.  Nu  te  bizui  ( a se  bizui,  to  rely)  prea  mult  pe  vorbele 
omului  linguşitor  (flatterer),  căci  vorbele  sale  sânt  deşerte 
Rău  la  vale,  greu  la  deal.  Nu  e nimic  mai  urât  ca  faptele 
rnui  astfel  de  om.  Vorbiţi  româneşte,  Domnule ? încă  nu, 
Car  sper  a fi  în  stare  (to  be  able)  în  curând.  Cum  îţi  aşterni 
(spread),  aşă  vei  dormi.  Femeea  asta  e urâtă  foc,  dar 


94 


silitoare  ca  albina,  i'oesc  să  vorbesc  fratelui  meu,  ştiind 
idne  că  în  curând  va  fi  departe  de  aci.  Leneşul  mai  mult 
meargă,  iar  scumpul  mai  mult  păgubeşte.  Scrierile  acestui 
autor  nu  mă  interesează  câtuşi  de  puţin.  Dc  multe  ori  este 
îentru  binele  nostru  să  suferim  un  timp  oarecare  lipsa 
' want),  sărăcia  (poverty)  şi  alte  neajunsuri  (troubles),  căci 
astea  ne  fac  să  ne  gândim  la  datoriile  (duties)  noastre. 
jX'um  fost  în  stare  să  vând  lucrurile  de  care  n’am  nevoie  de 
loc,  cu  toate  că  am  încercat  să  mă  scap  de  ele  în  toate  chipu- 
rile (all  ways).  Ce  folos  aduc  banii  omului  nefericiţi  Cine 
râde  la  urmă,  râde  mai  bine. 

II.  I looked  for  him  everywhere  for  almost  two  hours, 
but  in  vain.  Do  you  know  the  story  told  about  the  king, 
who  placed  three  of  the  laziest  men  in  this  country  in  a 
house,  and  let  them  stay  there  without  any  work?  I am 
very  pleased  to  visit  my  friends  from  time  to  time.  As 
ye  sow  ( semămâ ; not  to  be  confounded  with  the  other  semă- 
na, to  resemble),  so  ye  shall  reap  (culege).  One  learns  with 
difficulty  later  that  which  should  have  been  learned  in  one’s 
youth.  Let  us  first  ourselves  (să  ne  interesăm)  in  the  more 
important  things,  and  then  pay  attention  (să  vedem  de) 
to  the  less  important.  All  is  not  gold  that  glitters  (strălu- 
ceşte). Man  must  learn  as  long  as  he  lives,  for  he  can 
never  say:  Now  I know  everything.  In  the  sweat  (sudoa- 
rea) of  the  brow  (feţei)  shalt  thou  eat  thy  bread.  If  by 
chance  you  should  see  the  man  who  spoke  to  me  a few  min- 
utes ago,  please  tell  him  that  I forgot  to  notify  him  (a-l 
înştiinţâ)  of  something  very  important.  How  unthoughtful 
(nesocotiţi)  are  those  youths  who  shun  (se  feresc)  learning 
certain  things,  thinking  that  they  would  be  of  no  use  in 
their  lives! 


95 


THE  CONJUNCTION. 

The  most  usual  Roumanian  conjunctions  are  included  in 
the  following  list: 


1.  Simple 

au  is  used  to  introduce 
questions,  and  has  no 
exact  English  equivalent. 
ba,  on  the  contrary 
ca,  as,  like 
că,  that 

căci,  because,  for 
can d,  when 
cât,  as 
ci,  but 

cum,  how,  as 
dacă,  if 
dar(ă),  but 
de,  if,  so  that 

decât  ( de  cât),  than  (after 
comparison). 
deci,  therefore 


Conjunctions. 

deşi,  although 
fiindcă  (fiind -că)  because 
iar,  iară,  while,  whereas 
incai,  încaltea,  at  least 
'meat,  so  that 
însă,  but 

măcar,  even,  at  least 
nici,  not  even,  neither 
care,  is  it  true  that  (introdu- 
ces questions). 

ori,  or 
să,  that,  if 
sau,  or 
Si , and 

totuşi,  yet,  nevertheless 
unde,  when,  as 


2.  Conjunctions  in  pairs. 


aci  ...  act,  now  ...  now,  sometimes  ...  at  other  times. 
atât  . . . cât,  as  . . . as. 

au  ...  au  is  used  to  introduce  two  alternative  questions. 
ba  . . . ba,  now  . . . now. 

c and  . . . când,  sometimes  ...  at  other  times, 
i f/  cât  ...  cm  atât,  the  more  . . . the  more. 
met  . . . nici  neither  . . . nor. 
cri  . . . ori,  either  ...  or. 

/ arte  . . . parte,  partly  . . . partly. 
au  ...  sau ; sau  că  . . . sau  că,  either  ...  or. 

•'(  . . . şi,  both  and. 

nu  numai  . . dar  şi,  not  only  . . . but  also 


96 


3.  Compound  Conjunctions. 


afară  dară,  unless 
aşă  că,aşâ  încât,  so  that. 
aşă  dar,  consequently 
ba  încă,  but  also 
ba  şi,  but  also 
ca  nu  cinară,  lest 
ca  să,  in  order  to 
ca  şi,  just  as 
ca  şi  când,  ca  şi  cum,  as  if 
cel  puţin,  at  least 
chiar  când,  chiar  dacă,  even 
though 

ci  şi,  but  also 

când  să,  at  the  moment  of 

câtă  vreme,  cât  timp,  as. 

long  as 

cu  atât  mai  mult,  so  much 
the  more  as 

cum  că,  that 
cum  şi,  as  well  as 
cu  toate  acesiea,  however, 
still,  nevertheless 
cu  toate  că,  although 
dacă  nu,  if  not. 
de  aceea,  for  that  reason 
de  când,  since 
de  câte  ori,  everytime 
decât  numai,  only 
de  nu,  if  not 
de  oare  ce,  since 
de  vreme  ce,  since 
după  ce,  after 


după  cum,  according  to 
fără  (ea)  să,  without 
îndată  ce,  as  soon  as 
în  loc  să,  instead  of 
în  timp  ce,  în  vreme  ce,  while 
intru  cât,  as  far  as 
măcar  că,  although 
necum  să,  let  alon'e  (that) 
nici  chiar,  not  even 
nu  cumva  să,  lest 
numai  să,  provided  that,  if 
only 

odată  cc,  once 
ori-ce,  whatever 
ori-când,  whenever 
ori-cât,  no  matter  how 
ori-cum,  anyhow 
pe  când,  while,  whereas 
pe  cât,  as  much  as,  as  far  as 
pe  câtă  vreme,  whereas 
pe  dată  ce,  so  soon  as 
pe  lângă  că,  besides 
pentru  ca  să,  in  order  to 
pentru  că,  because 
până  (ce)  să,  before 
precum  şi,  even  as,  in  the 
same  as 

prin  urmare,  therefore 
tot  atât  cât,  just  as  much  as 
va  să  zică,  that  is  to  say,  in 
other  words 


EXERCISE  19. 

THE  CONJUNCTION. 

I.  îţi  roiu  da  cartea  după  ce  voia  fi  citit-o,  dar  n'o  ţine 
mult,  căci  treime  s’o  înapoiez  cui  ii  aparţine  (belongs). 
Mincinosul  (liar)  nu  este  crezut  chiar  când  spune  adevărul. 
Kumeţia  (pride)  pe  om  îl  smereşte  (humbles),  iară  pe  cei 
<c  pândesc  cu  smerenie  (humility),  îi  întăreşte  (fortifies) 
Domnul  (the  Lord)  cu  mărire  (greatness).  Mai  bun  e 
prietenul  cel  de  aproape  decât  fratele  care  locueşte 
departe  (far).  Ori  cât  tc-ai  grăbi,  nu  poţi  face  într’o  zi 
ce  ar  trebui  isprăvit  (finished)  intr’o  săptămână.  Deşi  omul 
cearcă  (tries)  a supune  (to  subdue)  şi  a face  servitoare 
(servant)  voinţei  (will)  sale  animalele,  totuşi  nu  poate 
stăpâni  (control)  musca  ce  poartă  germenii  (germs)  boa- 
lelo ' (boită,  sickness).  Dacă  n’ai  cap,  e rai  (woe)  de 
vuioare.  Cu  toate  că  drumul  cel  drept  nu  e în  totdeauna 
cel  mai  uşor,  totuşi  treime  urmat.  Ori-ce  ar  zice  omul  lin- 
guşitor, fereşte-te  (guard  against)  de  vorbele  sale,  căci 
sânt  primejdioase  (dangerous).  Când  un  nebun  (madman) 
muncă  o peatră  (stone)  în  fântână  (fountain)  zece  înţelepţi 
(wise  men)  n’o  pot  scoate.  Nu  numai  că  nu-mi  a plătit,  dar 
nici  măcar  nu-mi  a mulţumit.  De  ce  nu  sânteţi  ■mulţumiţi 
de  lucrul  servitorului  D-voastrăl  Nu-s  mulţumit  fiindcă 
nu’şi  vede  totdeauna  de  datorie.  Omul  ăstă  c atât  de  sărac 
încât  are  numai  un  câne.  Cu  cât  cauţi  mai  mult  să  mulţu- 
meşti omul  ăsta,  cu  atâta  găseşte  mai  mult  greşeli  (errors) 
în  lucrul  tău. 

II.  The  more  you  live,  the  more  you  learn.  One  cannot 
succeed  (reuşi)  in  any  other  way,  but  by  (decât  numai  prin) 
hard  work.  Although  I am  quite  busy,  I always  find  time 
to  visit  my  friends  once  in  a while.  This  student  is  wasting 
his  time,  whereas  his  neighbor  tries  hard  to  succeed.  Write 
legibly  (citeţ),  or  else  (căci  de  nu)  you  will  have  to  write 
everythng  over  again.  Try  as  he  might  (ori  cât),  he  was 


too  stupid  to  attain  success  in  his  endeavors  (încercările) . 
The  pitcher  (ulciorul)  goes  so  often  to  the  well  that  at 
last  it  is  broken.  These  servants  always  fulfill  (îndepli- 
nesc) their  duties  according  to  the  wishes  of  their  master. 
For  that  reason  their  master  is  grateful  to  them  and  pays 
them  according  to  their  services. 


THE  PREPOSITION. 


By  far  the  greater  part  of  Roumanian  prepositions  take 
the  accusative  case,  as: 

către,  toward,  to. 
cm,  with. 

dc,  of;  (also:  from,  since,  about,  by,  against,  as); 

de  pe,  on,  atop. 
despre,  about. 
din,  from,  out  of;  din  spre. 

Bin  is  replaced  by  dintr’  before  un,  o,  unul,  una, 
and  often  before  the  demonstrative  adjective. 
dintre,  from,  between,  betwixt. 
drept,  in  place  of,  as. 
după,  behind,  after,  in  accordance  with. 
fără,  without. 
in,  in,  into,  at,  to. 

în  is  replaced  by  intr'  before  un,  o,  unul,  and  be- 
fore the  demonstrative  adjective. 
între,  between. 
la,  to,  in,  at,  toward,  near. 

La  may  be  used  instead  of  the  dative. 
lungă,  near,  by,  by  the  side  of. 
pe,  on. 
pentru,  for. 

peste,  over,  after  (in  point  of  time). 
pună,  până  la,  till,  until,  to. 
prin,  through. 


99 


Before  un,  o,  unul,  una,  and  the  demonstrative 
adjective  prinţi-’  is  used  instead  of  prin. 
printre,  among. 

spre,  toward,  to,  in  order  to  so  that. 
sub,  subt  (supt),  under. 

For  detailed  meaning  and  the  various  idiomatic  uses  of 
Me  above  prepositions  the  dictionary  should  be  consulted. 

There  are  also  the  forms  intru  and  dintru  which  are  now 
obsolete  except  in  a few  idiomatic  expressions. 

About  one  dozen  prepositions  govern  the  genitive  case. 
These  are : 

asupra,  over,  on  top  of;  deasupra, 
contra,  împotriva,  against. 
dedesubtul,  below,  under. 
dinaintea;  înaintea,  before. 
dinapola,  înapoia;  îndărătul,  dindărăt ul , 
behind,  in  the  rear  of. 
împrejurul,  around,  about. 

These  were  originally  adverbial  phrases. 

.1  (to)  always  precedes  the  infinitive  except  after  the 
verbs  a puled  and  a ştie.  Placed  before  the  noun  it  forms 
adverbial  phrases  of  manner,  as:  a lene  (alene,  slothfully), 
a nevoie  (anevoie,  with  difficulty).  After  the  verbs  a semănă 
(to  seem  like,  to  resemble),  a mirosi  (to  smell  of),  and  a 
puli  (to  stink),  a assumes  the  meaning  of  ‘like’. 

Seamănă  a negustor,  He  looks  like  a merchant. 

Miroase  a trandafir,  It  has  the  odor  of  roses. 

Similarly, 

Arată  a ploaie.  It  looks  as  if  it  is  going  to  rain. 

When  the  direct  object  is  a person  the  preposition  pe 
precedes  it,  as: 


100 


Am  văzut  pe  unchiul  meu,  I saw  my  uncie. 

^lie  same  thing  is  true  of  pronouns  in  the  accusative  case: 
Banii  pc  cari  i-am  câştigat,  The  money  which  I earned. 


THE  INTERJECTION. 


The  most  common  interjections  are  in  the  following 
lists: 

a!  ah\  — ah! 

brel  — Oh!  (expressing  admiration  or  astonishment). 
aferiml  bravol  — good!  wonderful! 
ural  — hurrah! 

aul  aolcol  aoleul  olcolol ; ofl  vfl;  vail  chiul—  woe! 

ateul  valeu l — alas! 
fil  ptiul  — for  shame!  tush!  fie  (up)on! 

(h)uideol  huol  — ■ get  out!  off  with  you!  go  along! 
zăul  zeul  — upon  my  word!  as  true  as  I live! 
del  apoi  del  don’t  you  know? 
ha?  ai?  — what’s  that? 

aida  del  aşi  ei  aşi  — nonsense!  pshaw!  indeed! 
(sarcastic). 

sîc l — serves  you  right! 
sgurciul  — I hope  you  lose! 
cil  — well? 
ehei,  eheheil  — surely. 
ial  ianl  — do  (imperative). 
pstl  stl  ţâst l — hush! 
ghidil  — you’ll  feel  sorry!  (threat). 
hail  (h)aidel  ( h)aideml  (h)aideţil  — come  (on)!  let’s 
be  off! 

cil  heil  pstl  — say!  hallo! 
hoi  ohol  — stop!  hoy! 
mă(i) ! — hallo  there!  (masc.) 
fă  (fa)  l — „ „ (fern.) 

haiti  hop l — it’s  gone! 


101 


For  commanding,  calling,  and  inciting  animals  the  fol- 
lowing are  some  of  the  interjections  used: 

ahol  hi ! — get  up!  gee-ho!  gee-up!  (to  horses). 

prrl  — whoa!  stop! 

cuţu,  cuţu'.  — here  doggie,  doggie! 

tio\  nil  ţibal  — get  out!  (for  chasing  off  dogs). 

hurl  — (used  in  driving  sheep). 

pui-pitil  — chick,  chick! 

pis,  pis'.  — pussy! 

tea!  celal  — hoi!  (driving  oxen  to  the  left). 
hăis',  hoisal  — (driving  oxen  to  the  right). 
ncal  — come! 

One  may  regard  as  interjections  certain  onomatopoetic 
words,  i.  c.,  words  imitating  the  cries  of  animals  and 
other  sounds.  Examples  of  these  in  the  Roumanian  lan- 
guage are: 

balanga'.  — ding-dong!  (imitation  of  a bell). 

băldăbâc'.  băltâcl  — splash! 

cioc-ciocl  poc-pocl  — flap!  slap! 

cioc  (a)  boc(a)'.  — tick-tack! 

dâr,  dări  — whirr! 

hodoroncl  hone'. ; buf'.  — bang! 

jap',  jart'.  — (imitation  of  slapping). 

scări'.  — (imitation  of  gnashing,  etc.). 

zdup'.  — (throwing  down  something  heavy). 


bchchcl  — (imitating  the  bleating  of  sheep). 
bzl  — buzz! 

done'.  ■ — (imitating  cackling). 

cotcodac'.  — quack!  quack! 

cucurigu'.  — cock-a-doodle-doo! 

guiţ,  guiţ'.  — (imitating  the  squeal  of  pigs). 

ham'.  — (imitating  the  bark  of  dogs). 

miaul  — meeow! 

mih  oh  o'.  — (imitating  the  neigh  of  horses). 


102 


There  are,  moreover,  many  exclamatory  expressions,  as: 
rai  dc  mine ! — woe  (is)  me! 

fugi  d' acolo',  fugi  încolo'.  — that  will  do!  come  then! 

(expressing  impatience);  getmut! 
pentru  Dumnezeu'.  — for  God’s  sake! 
ferească  Dumnezeu'.  Doamne  fereşte',  ferit-a  sfântul'.  — - 
God  forbid! 
amin'.  — amen! 

Among  congratulatory  expressions  are  the  following: 

să-ţi  fie  dc  bine'.  — here’s  to  your  health! 
să  trăeşti'.  — long  life  to  you! 
la  mulţi  am'.  — many  happy  returns! 
noroc'.  — good  luck! 

la  mai  mare'.  — congratulations!  (on  taking  office, 
etc.). 


EXERCISE  20. 

THE  PREPOSITION  AND  THE  INTERJECTION 

I.  Unde  este  gara  (railway  station)?  Gara  e clădirea 
cea  mare  de  pe  strada  (street)  aceasta.  Unde  doriţi  să 
călătoriţi  (to  travel)?  T'oesc  să  merg  la  Bucureşti.  Când, 
pleacă  trenul  spre  capitală  (capital)  ? Peste  un  sfert  de  oră. 
Hamal  (porter),  du  bagajele  (baggage)  la  staţie  (station)! 
Gâf  ceri  (how  much  do  you  charge)?  Iacă  un  leu;  cred 
că  vei  fi  mulţumit  cu  atât.  Da,  Domnule.  Unde  este  ghişeul 
J.icket-office)  ? Un  bilet  (ticket)  pentru  Bucureşti,  vă  rog. 
Ce  clasă  (class)  doriţii  D aţi-mi,  t ă rog,  un  bilet  de  clasa 
doua.  E un  expres  (express),  sau  un  tren  ordinar  (ordin- 
ary)? Care  este  trenul  spre  Bucureştii  lată-l  (here  it  is), 
Domnule.  Fumatul  (smoking)  nu  este  permis  în  toate 
vagoanele  (cars),  ci  numai  în  cele  de  fumat  (smoking-cars). 


103 


.. ecst  loc  este  ocupat  (is  taken).  Unde  vă  daţi  jos  (get  off)? 

I.a  staţia  următoare,  trebue  să  ajungem  acolo  numaidecât. 
(Irabiţi-vă  (hurry)!  Ziua  bună'. 


II.  După  sărbători  (holidays)  măi  roiu  îndreptă  spre  casă, 
unde  voia  trăi  după  obiceiul  meu.  Ah',  cât  de  fericit  aş  fi 
să  fiu  acasă !•  Răbdare  (patience),  prietene,  in  curând  iţi 
vei  îndeplini  dorinţa  (wish)!  Unde  te-ai  născut  D-tal  M’am 
născut  la  Bucureşti.  Amicul  meu  nu  e de  aceiaşi  părere  ca 
mine  asupra  importanţei  (importance)  acestor  scriitori  noi, 
dar  totuşi  ii  stimează  (respects)  mult.  Dânşii  plecară  spre 
aims  (West)  şi  vor  ajunge  către  scară,  după  o călătorie  de 
peste  trei  zile  şi  jumătate.  Am  un  leac  (remedy)  împotriva 
ef  i-cărci  boli,  dar  nu  împotriva  lenei. 


III.  A brave  man  will  always  struggle  (sc  va  luptă) 
against  that  which  is  called  by  ordinary  men  “fate”  (soar- 
tă). He  is  satisfied  with  little.  I have  not  seen  my  friends 
îor  months  (cm  lunile) ; I wonder  where  they  can  be. 
Proceed  (înaintează)  carefully  (cm  băgare  de  seamă)  if 
you’d  succeed  (vrei  să  reuşeşti)  in  your  endeavors.  Two 
days  before  (cm  două  zile  înainte  de)  his  departure  to 
France,  he  came  to  bid  me  (a-mi  da)  farewell  (adio).  He 
hid  the  letter  just  received  under  (dedesubtul)  the  books, 
Iest  (ea  nu  cumva)  his  friends  should  see  it.  Of  whom  is 
he  speaking  to  my  father?  About  me,  or  about  you?  Born 
of  (născut  din)  poor  parents,  this  man  yet  succeeded  in 
spite  of  numerous  obstacles  (greutăţi).  He  stopped  me 
before  my  gate  (înaintea  porţii)  to  bid  me  good-bye.  He 
took  me  for  (drept)  a wealthy  man,  although  I am  but  a 
poor  worker.  God  made  man  in  (după)  his  own  image 
(chipul).  A man  is  known  by  (după)  the  company  he 
keeps.  This  man  wishes  to  get  rich  without  doing  any 
work  at  all.  I looked  around  me  (Împrejurul  meu)  but 
could  not  notice  him. 


ini 


EXERCISE  2i. 

LITERAL  TRANSLATION. 

A donkey1  once  had  a bag2  of  salt  on  his  back.3  Passing1 
ly  a river  he  felt  an  inclination3  to  bathe,  to  cool  himself; 
he  therefore  let  himself0  down  into  the  water  and  there- 
upon7 the  salt  melted.8  Raising  himself  out  of  the  water,, 
'.he  donkey  felt  that  he  did  not  have  as  great  a burden9  on 
tis  back  as  before.  This  pleased10  the  donkey  and  he 
thought:11  I will  do  likewise  at  another  time  with  the 
burden  which  will  be  packed  on  (my)  back. 

Not  much  (time)  elapsed13  and  on  the  donkey  was  packed 
a large  bag  of  wool.  “Ah!,”  said  the  donkey  to  himself,11 
T will  get  rid15  of  this  burden,  if  I should  only  come 
across16  a river”.  The  river  was  not  far.  The  donkey 
entered  in  the  water,  drank  as  much  as  he  could  and  got 
down,17  thinking  he  would  fare18  as  with  the  salt.  But 
behold!19  As  he  attempted  to  get  up20  it  was  impossible;21 
the  wool  got  soaked22  and  became23  much  heavier  than 
l efore. 

Thus  did  the  donkey  fool  himself.21  Ever  since  then 
people25  say  that  the  donkey  is  stupid. 

Notes.  Words  in  parentheses  should  be  omitted  in 
Roumanian.  — 1)  (m.)  măgar.  2)  (m.)  sac.  3)  (n.) 

spate.  4)  trecând.  5)  ii  veni  gustul.  6)  se  lăsă  deci. 
7)  mtr’aceea.  8)  se  topi.  9)  (f.)  povară.  10)  Accasta-i 
placă.  11)  gândi  în  sine.  12)  se  va  încărca.  13)  Nu  trecu 
mult.  14)  în  sine.  15)  o să  mă  scap  eu.  16)  să  dau  numai. 
17  se  lăsă  jos.  18)  o să-i  umble.  19)  Dar  ce  să  vezi'. 
20)  ( Când  dă  să  se  scoale.  21)  nu  se  poate.  22)  luase  apă 
took  water).  23)  se  făcuse  24)  se  păcăli.  25)  oame- 
nii (with  the  definite  article). 

For  an  idiomatic  translation  of  the  above  the  student 
may  turn  to  Exercise  1 (Part  B). 


EXERCISE  22. 


TWO  SELECTIONS  FOR  READING. 

Leneşii  (The  Idlers)  Regelui  Matei. 

Despre  regele  Matei  (Matthew)  se  povesteşte  (is  narra- 
ted), că  pe  trei  oameni  cei  mai  leneşi  din  toată  ţara  i-a 
pus  odată  într’o  casă  şi  i-a  lăsat  să  petreacă  (to  pass  their 
time)  acolo,  fără  de  nici  un  lucru.  Odată  a luat  foc  (caught 
fire)  casa,  unde  sc  aflau  (were  found)  cei  trei  leneşi.  Focul 
dc  grabă  (rapidly)  a cuprins  (seized)  toată  casa,  si  când  a 
fost  ajuns  deasupra  capetelor  (gen.  plur.  of  cai>)  lor,  unul 
din  ei  zise: 

— “Doară  totuşi  ar  trebui  să  mergem  de  aici  (—aci).” 

Cătvă  timp  după  acesta  ii  răspunse  altul: 

-“Dacă  va  avea  regele  trebuinţă  dc  noi,  ne  va  duce  de  aici.” 
în  urmă  grăi  (spoke)  şi  al  treilea  următoarele  (i.  e.,  words) : 
— “Mă  mir  (I  am  surprised)  că  nu  vi  ( = vă  c)  lene  (you  are 
not  too  lazy)  să  vorbiţi.”  — »S i astfel  toţi  trei  au  ars  acolo. 

Lupul  (The  Wolf)  şi  Mielul  (the  Lamb). 

Mielul  bea  odată  dintr’un  părău  (creek).  Mai  în  sus  ceva 
se  arată  un  lup  şi  strigă  căitră  miel:  “Pentru  ce-mi  tulburi 
K=z  turburi,  muddle)  apa,  mielule ?”  Mielul  ii  răspunse: 
“Cum  pot  cu  să-ţi  tulbur  apa,  căci  apa  vine  dela  tine  la 
minei"  Lupul  nu  se  mulţumi  cu  atât,  şi  zise:  “Bine,  dar 
de  ce  m’ai  înjurat  (insulted)  înainte  de  asta  cu  o jumătate, 
ile  an?”  “Dar  lupule,  eu  înainte  cu  o jumătate  de  an  nici 
nu  eram,  cum  dară  să  te  fi  putut  înjură?"  “Dacă  nu  m’ai 
înjurat  tu”,  adause  (added)  lupul,  “m’a  înjurat  tată-tău 
( — tatăl  tău)"  şi  într’accca  se  şi  repezi  (threw  himself) 
asupra  mielului  şi-l  sfârtică  (tore)  ’n  bucăţi  (pieces). 

Cei  răi  totdeauna  găsesc  vreun  prilej  (occasion)  de  a 
face  rău  (to  do  evil). 


106 


EXERCISE  23. 

A FABLE. 

Boul  şi  Viţelul.1 

Un  bou  ca  ioţi  boii,  puţin  la  simţire 
în  zilele  noastre  de  soart’  ajutat, 

Şi  decât  toţi  fraţii  mai  cu  osebire ,n 
Dobândi 4 ’n  cireada 5 un  post  însemnat.'' 

Un  bou  in  post 7 mare ? Drept 8 cam  ciudat 0 rine,10 
Dar  asta  se  ’ntâmplă  în  ori  care  loc: 

Decât  multă  minte,11  ştiu  că  e mai  bine 
Să  ai  totdeauna  un  dram 12  de  noroc.1" 

Aşa  de-a  vieţei  veselă  schimbare ,14 
Cum  şi  de  mândrie 15  boul  stăpânit1" 

Se  credea  că  este  decât  toţi  mai  marc. 

Că  cu  dânsul  nimeni  nu  e potrivit 

Viţelul  atuncea  plin  de  bucurie,1" 

Auzind  că  unchiul,  s’a  făcurt  boer,VJ 
Că  are  clăi  sumă 20  şi  livezi 21  o mic: 

“Mă  duc,"  zise  ’ ndată 22  “niţel  fân 23  să-i  cer.” 

Făr’a  pierde  vreme,  viţelul  porneşte, 

Ajunge  la  unchiul,  cearcă 24  a intră; 

Dar  pe  loc 25  o slugă 26  vine  şi-l  opreşte:21 

— “ Acum  doarme,”  zice,  “nu-l  pot  supără”.2'1 

— “Acum  doarme ? ce  fell 20  pentru  ’ ntăiaşi 30  dată 
După  prânz 31  să  doarmăl  Obiceiul 32  Zwi 

AVă  .să  wm  şează  ziua  nici  odată; 

Ast  somn  nu  prea-mi  place,  şi  o să  i-o 33  spui." 


107 


“Ha  să-ii  cauţi  treaba ,M  că  mănânci  trânteală.2" 

S’a  schimbat :o  boerul,  nu  e cum  îl  ştii : 

Trcbuc  ’nainte-i  să  mergi  cu  sfială Z* 

Primit  în  casă  dacă  vrei  să  fii.” 

La  o mojicie 38  atâta  de  mare, 

Viţelul  răspunde  că  va  aşteptă'. 

Dar  unchiul  se  scoală,  pleacă  la  plimbare,30 
Pe  lângă  el  trece,  fâr’  a se  uită.*0 

Cu  mâhnire*1  toate  băiatul  le  vede, 
însă  socoteşte 12  că  unchiu  a orbit',*3 
Căci  fără  ’ndoialâ**  nu  puteă  a crede 
Că  buna  sa  rudă 45  să-l  fi  ocolit.*0 

A doua  zi  iarăşi  prea  de  dimineaţă, 

Să-i  găsească  vreme,  la  dânsul  veni', 

O slugă,  ce  afară  îl  vedea  că  ’ngheaţă,*1 
Ca  să-i  facă  bine 48  de  el  pomeni.*0 

“Bocrule,"  zice,  “ aşteaptă  afară 
Ruda  dumitalc,  al  doamnei  vaci  fiu.” 

— “Cinei  a mea  rudăl  mergi  de-l  dă  pe  scară;"0 
N’am  astfel  de  rude,  şi  nici  voiu*1  să-l  ştiu.”02 

Grigorie  M.  Alecsandrcscu. 

Notes.  1)  (m.)  calf.  2)  feeling;  puţin  la  simţire,  devoid 
of  feeling.  2)  = cu  deosebire,  by  exception.  4)  dobândi, 
to  acquire,  to  attain  5)  (f.)  herd.  6)  important.  7)  (n.) 
office,  position.  S)  truly.  9)  strangely.  10)  happens, 
il)  intelligence.  12)  (figuratively)  a bit.  * 13)  (n.)  luck. 
14)  (f.)  change.  15)  (f.)  pride  16)  controlled.  17)  equal. 
18)  (f.)  joy.  19)  (m  ) lord.  20)  (f.)  a great  deal.  21)  (f.) 
meadow.  22)  immediately.  23)  (n.)  hay.  24)  cercă,  în- 
cercă, to  attempt.  25)  immediately.  26)  (f.)  servant. 
27)  opri,  to  stop.  28)  to  disturb.  29)  how  is  that.  30)  = 
întâia.  31)  după  prânz,  in  the  afternoon.  32)  (n.)  habit. 
33)  = i-o  voiu  spune.  34)  a-şi  căută  treaba,  to  go  about 


108 


one’s  business.  35)  a muncă  frânt  cală,  to  get  beaten. 
3G)  se  schimbă,  to  change  onself  37)  (f.)  timidity.  38)  (f.) 
rudeness.  39)  (f.)  walk,  promenade.  40)  to  look  at,  to 
notice.  41)  (f.)  regret.  42)  a socoti,  (in  this  case)  to 
suppose.  43)  orbi,  to  become  blind.  44)  (f.)  doubt. 

45)  (f.)  relative.  46)  ocoli,  to  shun.  47)  îngheţă,  to  freeze 
‘S)  a face  bine,  to  do  a kindness.  49)  pomeni,  to  speak 
about,  to  mention.  50)  order  him  out.  51)  the  negative 
nu  is  here  understood.  52)  a şti  pc  &wevă,  to  know  some- 


one. 


Duke  University  Libraries 


jî^ir'^rtBgros: -’Tff-i~|P,Tr  fTn  - ŢBJ 


D009352 


1 L 


GRAMATICE  SI  ^ 


1 C £ P C'  ' n 


gni.TntrrnrminT  tTHmuiHmiiTS; 


